# Službeni list C 88/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 88 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.17. ožujka 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 88

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.17. ožujka 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 88/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9703 — SCP/real) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 88/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9739 — AXA/Groupe Crédit Agricole/ELL Luxembourg 2) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 88/03 | Komunikacija Komisije o tijelu ovlaštenom za izdavanje potvrda o istovjetnosti robe na temelju Provedbene uredbe (EU) br. 481/2012 | 3 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 88/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9703 — SCP/real) (
  1
  )

1

1

2020/C 88/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9739 — AXA/Groupe Crédit Agricole/ELL Luxembourg 2) (
  1
  )

1

2

2020/C 88/03

Komunikacija Komisije o tijelu ovlaštenom za izdavanje potvrda o istovjetnosti robe na temelju Provedbene uredbe (EU) br. 481/2012

3

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 88/04 | Tečajna lista eura — 16. ožujka 2020. | 5 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 88/04

Tečajna lista eura — 16. ožujka 2020.

5

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2020/C 88/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9742 — Sinopec Group/Joint Stock Company Novatek/Gazprombank/SINOVA Natural Gas Company) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 6 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 88/06 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 8 |
| 2020/C 88/07 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 15 |
| 2020/C 88/08 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 20 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2020/C 88/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9742 — Sinopec Group/Joint Stock Company Novatek/Gazprombank/SINOVA Natural Gas Company) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

6

DRUGI

Europska komisija

2020/C 88/06

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

8

2020/C 88/07

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

15

2020/C 88/08

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 17.3.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 88/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9703 — SCP/real)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 88/01)

Dana 4. ožujka 2020 Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9703. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9703. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 17.3.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 88/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 88/2

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9739 — AXA/Groupe Crédit Agricole/ELL Luxembourg 2)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 88/02)

Dana 5. ožujka 2020 Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9739. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9739. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 17.3.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 88/3

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

o tijelu ovlaštenom za izdavanje potvrda o istovjetnosti robe na temelju Provedbene uredbe (EU) br. 481/2012

(2020/C 88/03)

Uredba Vijeća (EZ) br. 617/2009 od 13. srpnja 2009. o otvaranju autonomne carinske kvote za uvoz visokokvalitetne govedine (1) izmijenjena je Uredbom (EU) br. 464/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (2).

Uredba Komisije (EZ) br. 620/2009 od 13. srpnja 2009. o utvrđivanju pravila za upravljanje carinskom kvotom za visokokvalitetno goveđe meso (3) stavljena je izvan snage i zamijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 481/2012 od 7. lipnja 2012. o utvrđivanju pravila za upravljanje carinskom kvotom za visokokvalitetno goveđe meso (4).

U skladu s člankom 3. Provedbene uredbe (EU) br. 481/2012 puštanje u slobodan promet robe uvezene u okviru kvote s rednim brojem 09.2202, kojom je zamijenjena kvota s rednim brojem 09.4449 iz Uredbe (EZ) br. 620/2009, ovisi o predočenju potvrde o istovjetnosti robe.

Za izdavanje potvrde o istovjetnosti robe na temelju Provedbene uredbe (EU) br. 481/2012 ovlaštena su sljedeća tijela:

| Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (DAFF) of the Australian Government |
| --- |
| 18 Marcus Clarke Street |
| Canberra City ACT 2601 |
| AUSTRALIA |

Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (DAFF) of the Australian Government

18 Marcus Clarke Street

Canberra City ACT 2601

AUSTRALIA

| Kontaktna točka: Biosecurity Service Group |
| --- |
| g. Greg READ, izvršni direktor |
| Tel. +61 262723594 |
| E-pošta: pr@aqis.gov.au |

Kontaktna točka: Biosecurity Service Group

g. Greg READ, izvršni direktor

Tel. +61 262723594

E-pošta: pr@aqis.gov.au

| Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA) |
| --- |
| Washington D.C., 20250 |
| UNITED STATES OF AMERICA |

Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA)

Washington D.C., 20250

UNITED STATES OF AMERICA

Internet: http://www.fsis.usda.gov

| Canadian Food Inspection Agency (CFIA) |
| --- |
| 1400 Merivale Road |
| Ottawa, Ontario |
| K1A 0Y9 |
| CANADA |

Canadian Food Inspection Agency (CFIA)

1400 Merivale Road

Ottawa, Ontario

K1A 0Y9

CANADA

E-pošta: bertrand.st-arnaud@inspection.gc.ca

Internet: http://www.inspection.gc.ca

| Ministry of Agriculture and Forestry |
| --- |
| Pastoral House |
| 25 The Terrace |
| PO Box 2526 |
| Wellington 6140 |
| NEW ZEALAND |

Ministry of Agriculture and Forestry

Pastoral House

25 The Terrace

PO Box 2526

Wellington 6140

NEW ZEALAND

| Tel. +64 48940100 |
| --- |
| Faks +64 48940720 |
| E-pošta: nzfsa.info@maf.govt.nz |
| Internet: http://www.maf.govt.nz |

Tel. +64 48940100

Faks +64 48940720

E-pošta: nzfsa.info@maf.govt.nz

Internet: http://www.maf.govt.nz

| Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca |
| --- |
| Dirección General de Servicios Ganaderos |
| División Industria Animal |
| Ruta 8, km. 17.500 |
| Montevideo |
| URUGUAY |

Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca

Dirección General de Servicios Ganaderos

División Industria Animal

Ruta 8, km. 17.500

Montevideo

URUGUAY

| Tel. +598 22204000 |
| --- |
| Faks +598 22204000 interni broj 150 801 |
| E-pošta: dgsg@mgap.gub.uy |
| Internet: http://www.mgap.gub.uy/unidad-organizativa/direccion-general-de-servicios-ganaderos |

Tel. +598 22204000

Faks +598 22204000 interni broj 150 801

E-pošta: dgsg@mgap.gub.uy

Internet: http://www.mgap.gub.uy/unidad-organizativa/direccion-general-de-servicios-ganaderos

| Ministerio de Produccíon y Trabajo de la República Argentina |
| --- |
| Secretaría de Gobierno de Agroindustria |
| Punto focal : Subsecretaría de Mercados Agropecuarios |
| Av. Paseo Colón N° 982 (C1063ACW) CABA |
| Buenos Aires |
| Argentina |

Ministerio de Produccíon y Trabajo de la República Argentina

Secretaría de Gobierno de Agroindustria

Punto focal : Subsecretaría de Mercados Agropecuarios

Av. Paseo Colón N° 982 (C1063ACW) CABA

Buenos Aires

Argentina

| Tel. +54 1143491625/26+54 1143492241+54 1143492266 |
| --- |
| E-pošta: jesilveyra@magyp.gob.ar / rmartearena@magyp.gob.ar / mdlcarreras@magyp.gob.ar |
| Internet: www.argentina.gob.ar/produccion |

Tel. +54 1143491625/26+54 1143492241+54 1143492266

E-pošta: jesilveyra@magyp.gob.ar / rmartearena@magyp.gob.ar / mdlcarreras@magyp.gob.ar

Internet: www.argentina.gob.ar/produccion

---

(1)  SL L 182, 15.7.2009., str. 1.

(2)  SL L 149, 8.6.2012., str. 1.

(3)  SL L 182, 15.7.2009., str. 25.

(4)  SL L 148, 8.6.2012., str. 9.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 17.3.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 88/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 88/5

---

Tečajna lista eura (1)

16. ožujka 2020.

(2020/C 88/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1157 |
| JPY | japanski jen | 117,76 |
| DKK | danska kruna | 7,4731 |
| GBP | funta sterlinga | 0,90918 |
| SEK | švedska kruna | 10,8998 |
| CHF | švicarski franak | 1,0546 |
| ISK | islandska kruna | 151,20 |
| NOK | norveška kruna | 11,4765 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,960 |
| HUF | mađarska forinta | 344,97 |
| PLN | poljski zlot | 4,4070 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8343 |
| TRY | turska lira | 7,1568 |
| AUD | australski dolar | 1,8198 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5539 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6682 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8499 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5868 |
| KRW | južnokorejski von | 1 373,34 |
| ZAR | južnoafrički rand | 18,5602 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,8351 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5785 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 756,20 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8092 |
| PHP | filipinski pezo | 57,625 |
| RUB | ruski rubalj | 83,5905 |
| THB | tajlandski baht | 35,937 |
| BRL | brazilski real | 5,5381 |
| MXN | meksički pezo | 25,4478 |
| INR | indijska rupija | 82,8075 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1157

JPY

japanski jen

117,76

DKK

danska kruna

7,4731

GBP

funta sterlinga

0,90918

SEK

švedska kruna

10,8998

CHF

švicarski franak

1,0546

ISK

islandska kruna

151,20

NOK

norveška kruna

11,4765

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,960

HUF

mađarska forinta

344,97

PLN

poljski zlot

4,4070

RON

rumunjski novi leu

4,8343

TRY

turska lira

7,1568

AUD

australski dolar

1,8198

CAD

kanadski dolar

1,5539

HKD

hongkonški dolar

8,6682

NZD

novozelandski dolar

1,8499

SGD

singapurski dolar

1,5868

KRW

južnokorejski von

1 373,34

ZAR

južnoafrički rand

18,5602

CNY

kineski renminbi-juan

7,8351

HRK

hrvatska kuna

7,5785

IDR

indonezijska rupija

16 756,20

MYR

malezijski ringit

4,8092

PHP

filipinski pezo

57,625

RUB

ruski rubalj

83,5905

THB

tajlandski baht

35,937

BRL

brazilski real

5,5381

MXN

meksički pezo

25,4478

INR

indijska rupija

82,8075

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 17.3.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 88/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 88/6

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9742 — Sinopec Group/Joint Stock Company Novatek/Gazprombank/SINOVA Natural Gas Company)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 88/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Sinopec Gas Company Limited (China) („Sinopec Gas”), koji pripada Kineskoj petrokemijskoj korporaciji („Sinopec Group”), |
| --- | --- |

—

Sinopec Gas Company Limited (China) („Sinopec Gas”), koji pripada Kineskoj petrokemijskoj korporaciji („Sinopec Group”),

| — | Novatek Asia Development Holding PTE. LTD (Singapur) („Novatek Asia”), pod kontrolom dioničkog društva Novatek („Novatek”), |
| --- | --- |

—

Novatek Asia Development Holding PTE. LTD (Singapur) („Novatek Asia”), pod kontrolom dioničkog društva Novatek („Novatek”),

| — | Joint Stock Company Gazprombank-Asset Management Combined Closed-End Mutual Fund „GAZPROMBANK – ARCTURUS” (Rusija) („Gazprombank Asset Management”), pod kontrolom dioničkog društva Gazprombank („Gazprombank”), |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Gazprombank-Asset Management Combined Closed-End Mutual Fund „GAZPROMBANK – ARCTURUS” (Rusija) („Gazprombank Asset Management”), pod kontrolom dioničkog društva Gazprombank („Gazprombank”),

| — | SINOVA Natural Gas Company Limited (Kina) („JV” [zajednički pothvat]). |
| --- | --- |

—

SINOVA Natural Gas Company Limited (Kina) („JV” [zajednički pothvat]).

Sinopec Gas, Novatek Asia i Gazprombank Asset Management stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom JV.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | Sinopec Gas: izgradnja i vođenje projekata povezanih s ukapljenim prirodnim plinom („UPP”) i prirodnim plinom te prodaja UPP-a i prirodnog plina. Sinopec Group djeluje u industriji nafte i plina, |
| --- | --- |

—

Sinopec Gas: izgradnja i vođenje projekata povezanih s ukapljenim prirodnim plinom („UPP”) i prirodnim plinom te prodaja UPP-a i prirodnog plina. Sinopec Group djeluje u industriji nafte i plina,

| — | Novatek Asia: ulaganja u kapital u projektima zajedničkog pothvata Novateka i ulaganje u poslovanje povezano s plinom i električnom energijom i/ili u infrastrukturne projekte u Aziji. Novatek: istraživanje, proizvodnja, prerada i stavljanje na tržište prirodnog plina i tekućih ugljikovodika u Rusiji i izvan nje, |
| --- | --- |

—

Novatek Asia: ulaganja u kapital u projektima zajedničkog pothvata Novateka i ulaganje u poslovanje povezano s plinom i električnom energijom i/ili u infrastrukturne projekte u Aziji. Novatek: istraživanje, proizvodnja, prerada i stavljanje na tržište prirodnog plina i tekućih ugljikovodika u Rusiji i izvan nje,

| — | Gazprombank Asset Management: upravljanje imovinom za institucionalne ulagače. Gazprombank pruža razne bankarske i financijske usluge, posebno u sektoru nafte i prirodnog plina te petrokemijskom i energetskom sektoru, |
| --- | --- |

—

Gazprombank Asset Management: upravljanje imovinom za institucionalne ulagače. Gazprombank pruža razne bankarske i financijske usluge, posebno u sektoru nafte i prirodnog plina te petrokemijskom i energetskom sektoru,

| — | JV će se baviti uvozom i izvozom te kupnjom i prodajom prirodnog plina (uključujući plin iz plinovoda i UPP) te ulaganjem u projekte povezene s prirodnim plinom u Kini. |
| --- | --- |

—

JV će se baviti uvozom i izvozom te kupnjom i prodajom prirodnog plina (uključujući plin iz plinovoda i UPP) te ulaganjem u projekte povezene s prirodnim plinom u Kini.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9742 — Sinopec Group/Joint Stock Company Novatek/Gazprombank/SINOVA Natural Gas Company

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 17.3.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 88/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 88/8

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 88/06)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Savennières”

PDO-FR-A0158-AM01

Datum obavijesti: 15. 11. 2019.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Zemljopisno područje

Zemljopisno područje mijenja se kako slijedi: „Sve faze proizvodnje odvijaju se na zemljopisnom području koje na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018. obuhvaća sljedeće općine departmana Maine-et-Loire: Bouchemaine, La Possonnière i Savennières.

Karte zemljopisnog područja nalaze se na internetskim stranicama Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu.”.

Izmjena teksta: novi popis upravnih jedinica uzima u obzir spajanja ili druge promjene u upravnoj podjeli na područja do kojih je došlo nakon odobrenja specifikacije. Kako bi se povećala pravna sigurnost, taj se popis temelji na verziji službenog zemljopisnog šifrarnika koji je na snazi i svake ga godine objavljuje INSEE. Opseg zemljopisnog područja ostaje potpuno isti.

Naposljetku, navodi se da su radi boljeg informiranja javnosti na internetskim stranicama Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu stavljene na raspolaganje karte zemljopisnog područja.

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u točki 6., koja se odnosi na zemljopisno područje.

2.   Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju 1. odjeljku IV. točki 3. popis općina zamjenjuje se sljedećim:

Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon i Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekadašnja područja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (nekadašnja područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital i Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chanzeaux i Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Brigné), Les Garennes sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Mauges-sur-Loire (nekadašnje područje delegirane općine Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon) i Val-du-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné i Saint-Lambert-du-Lattay).

Time se uzimaju u obzir spajanja općina do kojih je došlo nakon zadnje verzije specifikacije. Opseg područja u neposrednoj blizini ostaje potpuno isti.

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u točki 9., koja se odnosi na dodatne uvjete.

3.   Poljoprivredno-okolišne odredbe

U poglavlju 1. odjeljku VI. točki 2. dodaje se: „Kontrolirani biljni pokrov, zasađen ili samonikao, obavezan je između redova; ako ne postoji biljni pokrov, gospodarski subjekt obrađuje tlo kako bi nadzirao spontanu vegetaciju ili opravdano koristi proizvode za biološku kontrolu koje su odobrila tijela javne vlasti u vinogradarstvu. Ako se na čestici primjenjuju herbicidi za biološku kontrolu, primjena drugih herbicida zabranjena je.”.

Ta izmjena prati trenutačni razvoj praksi gospodarskih subjekata u korist agroekologije na cijelom području vinogradarske proizvodnje na području Anjou. Odražava sve veću brigu za okoliš u području tehnoloških postupaka (u proizvodnji). Ustrajanjem na biljnom pokrovu, mehaničkom plijevljenju ili upotrebi proizvoda za biološku kontrolu ona dovodi do smanjenja upotrebe kemijskih herbicida.. Smanjenjem herbicida trebalo bi se omogućiti jačanje zaštite vinskih tala i očuvanje njihovih prirodnih funkcija (plodnosti, bioraznolikosti, biološkog pročišćavanja), što doprinosi kvaliteti i autentičnosti vina te jača identitet lokalne proizvodnje.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4.   Odobrenja za početak berbe

U poglavlju 1. odjeljku VII. točki 1. specifikacije proizvoda rečenica „Datum početka berbe utvrđuje se u skladu s odredbama članka D. 645-6. Zakonika o poljoprivredi i morskom ribarstvu.” briše se.

Određivanje krajnjeg datuma početka berbe danas više nije potrebno jer subjekti sada imaju širok raspon alata s pomoću kojih mogu najbolje moguće procijeniti zrelost grožđa. Svaki subjekt ima određenu količinu proizvoda i opreme, bilo pojedinačnih ili zajedničkih, kojima se omogućuje točno određivanje optimalnog datuma početka berbe na svakoj čestici, u skladu s ciljevima proizvodnje.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

5.   Kapacitet vinskog podruma

U poglavlju 1. odjeljku IX. točki 1. podtočki c) rečenica: „Svaki subjekt mora imati kapacitet vinskog podruma najmanje 1,4 puta veći od prosječnog prinosa na gospodarstvu tijekom proteklih pet godina.” zamjenjuje se rečenicom: „Svaki subjekt mora imati kapacitet vinskog podruma najmanje 1,4 puta veći od količine proizvedenog vina u posljednjih pet godina.”.

U specifikaciji proizvoda nije se upućivalo na kapacitet zapremnine (izražene u hl ili m3), već na prinos, odnosno obujam berbe podijeljen s proizvodnom površinom (izraženom primjerice u hl/ha). Predložena izmjena omogućuje ispravljanje te nedosljednosti u pogledu veličina a da pritom ne mijenja sadržaj (najmanji kapacitet uvijek je 1,4 puta veći od količine vina proizvedenog na gospodarstvu u prethodnim godinama).

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6.   Kretanje vina

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b) koja se odnosi na kretanje između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

7.   Vođenje evidencije

U poglavlju 2. odjeljku II. točki 3. riječ „potencijalna” zamjenjuje se riječju „prirodna”.

U skladu s načinom na koji su sastavljene specifikacije proizvoda za područje Anjou Saumur, izraz „prirodna volumna alkoholna jakost” zamjenjuje izraze „potencijalna” ili „stupanj”. Tim se izmjenama poboljšava razumljivost specifikacije proizvoda. Usklađivanjem odredbi o vođenju evidencija nastoji se olakšati izrada inspekcijskog plana i kontrola evidencije.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

8.   Glavni elementi koje treba kontrolirati

Poglavlje 3. izmijenjeno je kako bi se uskladilo sa sadržajem glavnih elemenata koje treba kontrolirati u specifikacijama proizvoda za područje Anjou Saumur.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Savennières

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorija proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

Svojstva proizvoda

Vina su suha, polusuha, poluslatka ili slatka bijela vina sljedećih glavnih analitičkih svojstava: – Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost suhih vina iznosi 11,5 %. – Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost ostalih vina iznosi 12,5 %. – Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) u suhim vinima nakon vrenja iznosi najviše 4 grama po litri ili 8 grama po litri kada je ukupni sadržaj kiselina (izražen u gramima vinske kiseline po litri) najviše 2 grama po litri manji od sadržaja fermentabilnog šećera. – Suha vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %. Ukupni sadržaj hlapivih kiselina, ukupni sadržaj kiselina i ukupni sadržaj sumpornog dioksida utvrđeni su propisima Zajednice.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 11 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselina | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

11

Najmanji ukupni sadržaj kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Opis

Vina su bijela i najčešće suha. Međutim, ponekad mogu sadržavati fermentabilne šećere. Boja im je blijedožuta do zlatnožuta. Imaju mirisne arome ili aromatske cvjetne primjese (bagrem, lipa itd.) pomiješane s voćnim notama koje podsjećaju na krušku, breskvu, dunju, bademe, grožđice ili med, s naznakama minerala. Prvi okus u ustima širok je, mastan i aromatski složen. Okus na kraju ostavlja trag svježine, mineralnosti i lagane gorčine koji vinu daju sklad i ravnotežu. Ta vina svoj puni okus oslobađaju tek nakon višegodišnjeg ležanja u bocama. Vina koja proizvode fermentabilne šećere imaju izvanrednu sposobnost dozrijevanja.

5.   Enološki postupci

a.   Osnovni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Zabranjena je upotreba komadića drva. Suha vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %,

Za ostala vina u potpunosti je zabranjen postupak pojačavanja. Uz te odredbe, u pogledu enoloških postupaka potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini općine te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

Vina dozrijevaju najmanje do 15. ožujka godine koja slijedi nakon godine berbe.

Gustoća sadnje – razmaci

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2,50 metara, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 1 metra. Berbe s čestica vinove loze s gustoćom sadnje manjom od 4 000 trsova po hektaru, ali jednakom ili većom od 3 300 trsova po hektaru, smiju nositi kontroliranu oznaku izvornosti pod uvjetom da ispunjavaju odredbe o pravilima povezivanja trsova i visine lišća utvrđene u specifikaciji proizvoda. Razmak između redova na čestici vinove loze ne smije biti veći od 3 metra, a razmak između trsova u istom redu iznosi najmanje 1 metar.

Pravila o rezidbi i učvršćivanju vinove loze

Postupak uzgoja

Trsovi se obrezuju najkasnije 30. travnja, s najviše 12 pupova po trsu i s najviše 4 pupa na kraku.

Visina brajde iznosi najmanje 0,6 veličine razmaka između redova mjereno od donje granice brajde utvrđene na visini od najmanje 0,4 metra iznad tla do gornje granice brajde utvrđene na najmanje 0,2 metra iznad najviše nosive žice.

Na čestice vinove loze s gustoćom sadnje manjom od 4 000 trsova po hektaru, ali jednakom ili većom od 3 300 trsova po hektaru usto se primjenjuju sljedeća pravila povezivanja trsova: najmanja visina stupova za vezanje iznad tla iznosi 1,90 metara; žice u brajdi postavljaju se na četiri razine; najmanja visina gornje žice iznosi 1,85 metara iznad tla.

Navodnjavanje

Postupak uzgoja

Navodnjavanje je zabranjeno.

Berba

Postupak uzgoja

Grožđe se bere odabirom grožđa na trsu. Zabranjena je upotreba strojeva za branje.

b.   Najveći prinos

Suha i polusuha vina

50 hektolitara po hektaru

Ostala vina

35 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Svi postupci proizvodnje odvijaju se na zemljopisnom području koje obuhvaća sljedeće općine departmana Maine-et-Loire na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.: Bouchemaine, La Possonnière, Savennières.

7.   Glavne sorte vinove loze

Chenin B

8.   Opis povezanosti

1.   Informacije o zemljopisnom području

a)   Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje smješteno je na desnoj obali Loire, 15-ak kilometara od grada Angersa. Odlikuju ga obronci koji se u smjeru jug/jugoistok u širini od 500 metara do 1 500 metara oko 6 kilometara protežu uz rijeku Loireu. Na sjeveru zemljopisnog područja nalazi se prostrana visoravan, koja je hladnija i izložena vjetrovima te je uglavnom namijenjen uzgoju žitarica.

Geološki supstrat sastoji se od škriljastih i škriljasto-pješčenjačkih formacija od gornjeg ordovicija do donjeg devona, a mjestimice se pojavljuju i vulkanske žile (rioliti i spiliti). Na rubu visoravni u debljim ili tanjim slojevima ponekad je nataložen eolski pijesak iz kvartara. Matična stijena obronaka često se nalazi veoma blizu površine.

Zemljopisno područje obuhvaća područje tri općine: Bouchemaine, La Possonnière i Savennières.

Klima je oceanska. Masiv Mauges na zapadu vinogradarskog područja ublažava te oceanske karakteristike učinkom fena. Godišnja količina padalina iznosi 650 milimetara te je to područje zaštićeno od vlažnih vjetrova, dok na brežuljcima Mauges prelazi 800 milimetara. Razlika u količini padalina još je naglašenija tijekom vegetacijskog ciklusa vinove loze, od lipnja do razdoblja berbe. Prosječne godišnje temperature razmjerno su visoke (oko 12 °C). Loire ima vodeću ulogu toplinskog regulatora na obližnjem obronku zaklonjenom od vjetrova, čime se zadržavaju visoke noćne temperature. Isto tako, rijeka Loire za vrijeme berbe ima važnu ulogu u stvaranju jutarnje magle koja je iznimno važna za razvoj plemenite plijesni.

b)   Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Isprva ograničen na parcele u blizini velikih samostana u Angersu, uzgoj vinove loze proširio se i u njegovu okolicu, a potom u 4. stoljeću na obronke Pruniersa i Bouchemainea. Oko 1130. redovnici samostana Sv. Nikole u Angersu sade vinograd na obronku iznad Loire, što će mu nadjenuti ime „La Roche aux Moines” (Stijena redovnika). Godine 1140. benediktinke u naselju La Possonnière podižu samostan „Le Prieuré”, koji je tada okružen brojnim vinogradima. Vino „Savennières” otad uživa ugled u plemićkim kućama, a u 15. stoljeću posebno na dvoru „dobrog kralja Renéa” (René I. od Anjoua), Kralj je, kada je jednom prolazio kroz taj kraj, probao vino s obronka zapadno od La Possonnièrea i prozvao ga „zlatnom kapljicom”. Taj se obronak otad naziva „Vinograd zlatne kapljice”.

Vinogradi se razvijaju posebno u 17. i 18. stoljeću. Bidet i Duhamel de Monceau, u svojoj Raspravi o prirodi i uzgoju vinove loze („Traité sur la nature et la culture de la vigne”), objavljenoj 1749., pišu: „Na obroncima obje obale rijeke Loire rastu različiti vinogradi regije Anjou; Ti su obronci pola ili četvrtinu lige udaljeni jedni od drugih, počinju kod Angersa te se 7 do 8 liga protežu prema Bretagni. Riječ je o stijenama koje su nekoć bile neplodne i prekrivene šikarom, busjem i starim stablima, zbog čega je to područje bilo nepristupačno i neprohodno te je pružalo utočište divljim i otrovnim životinjama. Na području koje je jako teško raskrčiti sada se na dužini od četvrtine ili polovine lige u potpunosti uzgaja i sadi vinova loza, sve do točke na kojoj obronci prelaze u dolinu i kreću prema sjeveru. Obronci na desnoj obali Loire spuštaju se prema Nantesu i protežu se u smjeru juga, zbog čega su ta vina kvalitetnija i jača od onih na lijevoj obali...”. Brežuljci i njive u blizini naselja Savennières prekriveni su vinovom lozom, a svako imanje ima nekoliko vinograda. Uoči revolucije Glavno vijeće uređivalo je knjige žalbe, koje daju uvid u stanje vinograda na obroncima. „Savennières: 2 460 stanovnika, trećina područja prekrivena je vinogradima izvrsne sirovine (...) Ne znam za župu koja plaća veće poreze od Savennièresa.”, piše načelnik M. Dertrou.

Devetnaesto stoljeće obilježeno je radikalnim promjenama u uzgoju vina zahvaljujući velikom napretku u enologiji i zaštiti biljaka te djelovanju vlasnika kao što je Guillory, koji se zalagao za proizvodnju kvalitetnih vina i zadržavanje ugleda vina iz „Savennièresa”. U to se doba provode brojni eksperimenti, primjerice s uzgojem drugih sorti, posebice sadnjom 60-ak trsova sorte verdelho s Madeire na „Coulée de Serrant”, zatim izgradnjom terasa ili različitim tipovima brajdi. Međutim, sorta chenin B u tim vinogradima i dalje je najpopularnija. Jules Guyot tijekom jednog od svojih posjeta savršeno je 1865. opisao način uzgoja te spominje rezidbu na reznike, uklanjanje pupova i berbu kada je „velik dio grožđa prezrio...”.

Kontrolirana oznaka izvornosti „Savennières ” priznata je u Odluci od 8. prosinca 1952., u kojoj se uglavnom definiraju vina s fermentabilnim šećerima. Ta je odluka, na poticaj niza predsjednika Sindikata za zaštitu, među kojima je i Michèle Bazin de Jessey, dopunjena definicijom suhih vina te je navedena mogućnost proizvodnje vina s fermentabilnim šećerima, čime se odražavaju prakse uzgoja vinove loze i posebnost podneblja.

U 2009. vinograde su obrađivala 34 gospodarska subjekta.

2.   Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Vina su bijela i najčešće suha. Međutim, ponekad mogu sadržavati fermentabilne šećere. Boja im je blijedožuta do zlatnožuta.

Imaju mirisne arome ili aromatske cvjetne primjese (bagrem, lipa itd.) pomiješane s voćnim notama koje podsjećaju na krušku, breskvu, dunju, bademe, grožđice ili med, s naznakama minerala.

Prvi okus u ustima širok je, mastan i aromatski složen. Okus na kraju ostavlja trag svježine, mineralnosti i lagane gorčine koji vinu daju sklad i ravnotežu.

Ta vina svoj puni okus oslobađaju tek nakon višegodišnjeg ležanja u bocama. Vina koja proizvode fermentabilne šećere imaju izvanrednu sposobnost dozrijevanja.

3.   Uzročna veza

Razgraničeno područje čestice namijenjeno za berbu grožđa obuhvaća čestice koje se nalaze na zaštićenim obroncima okrenutima prema jugu i čija su tla plitka i građena od škriljastih i škriljasto-pješčenjačkih formacija paleozojskog masiva ili su neznatno duboka i građena od eolskog pijeska. Ta tla, koja su slabo plodna te obiluju kamenjem, imaju važnu sposobnost isušivanja i niske zalihe vode.

Ti položaji vinograda nameću optimalno upravljanje nasadima i njihovim proizvodnim potencijalom, koje se odražava u uzgoju vinove loze, strogim pravilima rezidbe i berbi koja se provodi odabirom grožđa, među ostalim za proizvodnju suhih vina.

Znanje i iskustvo gospodarskih subjekata odražavaju se u njihovoj privrženosti rustikalnoj sorti chenin B, koja u tim uvjetima iskazuje svu svoju originalnost i puninu. Prilagodili su se posebnosti i bogatstvu sorte primjenom različitih tehnoloških postupaka. Sadržaj fermentabilnog šećera u proizvedenim vinima tradicionalno ovisi o mjestu sadnje, uzgoju vinove loze i klimatskim uvjetima u toj godini. Kada su vremenski uvjeti na kraju berbe povoljni, zahvaljujući rijeci Loirei, koja ima ulogu toplinskog regulatora i usmjerava vjetrove koji mehanički pogoduju sušenju grožđa, ili zahvaljujući jutarnjoj magli, poluslatka i slatka vina proizvode se od grožđa ubranog nakon koncentracije šećera u grožđu na trsu ili razvoja plemenite plijesni nastale djelovanjem gljivice Botrytis cinerea.

Gospodarski subjekti također su brzo prihvatili tehnike kojima crpe najbolje od grožđa prilagođavanjem svojih tehnika proizvodnje vina. Uvedeno je razdoblje dozrijevanja u bačvama nakon fermentacije kako bi se dobilo vino sa složenim aromama. Kako bi se postigao taj cilj, u specifikaciji je definirano najkraće razdoblje dozrijevanja do 15. ožujka nakon godine u kojoj je provedena berba.

Kombinacija tako posebnog prirodnog okoliša, njemu savršeno prilagođene sorte i ljudi koji znaju iskoristiti njezine kvalitete omogućuje dobivanje originalnih i jedinstvenih vina s povijesnim nasljeđem. André Jullien u svojoj „Topografiji svih poznatih vinograda” („Topographie de tous les vignobles connus”) 1816. tvrdi da ta vina spadaju u prvu kategoriju te potvrđuje njihovu originalnost, kvalitetu i ugled.

Vinogradi „Savennières”, koji su simbol „anžuvinske slatkoće”, uvršteni su 2001. na popis svjetske baštine UNESCO-a.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018. obuhvaća sljedeće općine: Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon i Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekadašnja područja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (nekadašnja područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital i Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chanzeaux i Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Brigné), Les Garennes sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Mauges-sur-Loire (nekadašnje područje delegirane općine Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon) i Val-du-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné i Saint-Lambert-du-Lattay).

Označivanje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe o označivanju

Opis uvjeta:

Sve neobavezne oznake na etiketama se navode slovima koja visinom i širinom mogu najviše biti dvostruko veća od slova kojima se ispisana kontrolirana oznaka izvornosti.

U skladu s pravilima utvrđenima u specifikaciji naziv AOC može se dopuniti zemljopisnim nazivom „Val de Loire”. Slova kojima je ispisan zemljopisni naziv „Val de Loire” visinom i širinom ne smiju biti veća od dvije trećine veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Vina moraju u komercijalnim ispravama, dozvolama za transport i na etiketama nositi navode „demi-sec” (polusuho) „moelleux” (poluslatko) ili „doux” (slatko), što odgovara sadržaju fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) prisutnog u vinu, kako je utvrđeno propisima Zajednice. Na etiketi ti se podaci navode u istom vidnom polju kao i naziv AOC-a.

Na oznaci vina AOC-a može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice ako: – je riječ o registriranoj lokaciji, – je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. Slova kojima se navodi registrirana lokacija barem su dvostruko manja (širinom i visinom) od slova kojima se navodi AOC.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a87a8bc4-187d-4cf2-82e7-f4a10eb68f12

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 17.3.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 88/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 88/15

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 88/07)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„RECIOTO DI SOAVE”

PDO-IT-A0465-AM02

Datum obavijesti: 2. prosinca 2019..

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Sustavi uzgoja vinove loze

Opis i razlozi

Opis

Oblicima uzgoja vinove loze pridodani su ženevska dvostruka zavjesa (GDC) i sve varijante sustava „pergola”.

Razlozi:

tom se izmjenom odgovara na potrebu za prilagodbom specifikacije novom razvoju modernijih i inovativnijih sustava uzgoja (posebno raznih novih oblika sustava „pergola”) te na potrebu da se u agronomskom pogledu odgovori na klimatske promjene.

Izmjena se odnosi na članak 4. specifikacije i njome se ne mijenja jedinstveni dokument.

2.   Gustoća trsova po hektaru

Opis i razlozi

Opis

U pogledu gustoće trsova po hektaru (koja ne smije biti manja od 3 300) izbrisano je upućivanje na Odluku od 7. svibnja 1998.

Razlozi:

riječ je o formalnoj izmjeni s obzirom na to da gustoća novih nasada vinove loze mora iznositi najmanje 3 300 trsova po hektaru.

Ta se formalna izmjena odnosi na članak 4. specifikacije i njome se ne mijenja jedinstveni dokument.

3.   Navođenje dodatnih zemljopisnih jedinica na oznaci vina sa ZOI-jem „Recioto di Soave”

Opis i razlozi

Opis:

na vinima sa ZOI-jem „Recioto di Soave” i „Recioto di Soave” Classico dopušteno je upućivanje na dodatne zemljopisne jedinice manje od područja proizvodnje proizvoda sa ZOI-jem koje se nalaze na istom području proizvodnje i koje su navedene na određenom popisu, pod uvjetom da je proizvod proizveden odvojeno i da je posebno naveden u godišnjoj izjavi o proizvodnji grožđa.

Razlozi:

svrha je upućivanja na manje zemljopisne jedinice od posebnog značaja koje se nalaze na razgraničenom području proizvodnje i koje su utvrđene nakon temeljitog zoniranja, omogućiti preciznije utvrđivanje podrijetla vina te time ojačati njegovu povezanost s područjem.

Ta se izmjena odnosi na članak 7. specifikacije i odjeljak 1.9. (Dodatni uvjeti) jedinstvenog dokumenta.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

„Recioto di Soave”

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

4.   Opis vina

„Recioto di Soave”

| — | boja: zlatnožuta, |
| --- | --- |

—

boja: zlatnožuta,

| — | miris: intenzivan i voćan, s naznakama vanilije, |
| --- | --- |

—

miris: intenzivan i voćan, s naznakama vanilije,

| — | okus: sladak, baršunast, zaokružen, katkad s naznakama vanilije i tipično živahan, |
| --- | --- |

—

okus: sladak, baršunast, zaokružen, katkad s naznakama vanilije i tipično živahan,

| — | najmanja volumna alkoholna jakost: 12,00 %, |
| --- | --- |

—

najmanja volumna alkoholna jakost: 12,00 %,

| — | najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 27,0 g/l, |
| --- | --- |

—

najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 27,0 g/l,

| — | preostali reducirajući šećeri: najmanje 70,0 g/l. |
| --- | --- |

—

preostali reducirajući šećeri: najmanje 70,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Recioto di Soave” Spumante („pjenušavo vino”)

| — | pjena: fina i postojana, |
| --- | --- |

—

pjena: fina i postojana,

| — | boja: zlatnožuta različitog intenziteta, |
| --- | --- |

—

boja: zlatnožuta različitog intenziteta,

| — | miris: ugodan, intenzivan i voćan, |
| --- | --- |

—

miris: ugodan, intenzivan i voćan,

| — | okus: polusuh i sladak, baršunast, skladan, pun, |
| --- | --- |

—

okus: polusuh i sladak, baršunast, skladan, pun,

| — | najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 24,0 g/l, |
| --- | --- |

—

najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 24,0 g/l,

| — | preostali reducirajući šećeri: najmanje 70,0 g/l. |
| --- | --- |

—

preostali reducirajući šećeri: najmanje 70,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 11,50 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

11,50

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

a.   Osnovni enološki postupci

NE POSTOJE

b.   Najveći prinosi

| | „Recioto di Soave”; „Recioto di Soave” Classico |
| --- | --- |

„Recioto di Soave”; „Recioto di Soave” Classico

| | 9 000 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

9 000 kg grožđa po hektaru

| | „Recioto di Soave” Spumante („pjenušavo vino”) |
| --- | --- |

„Recioto di Soave” Spumante („pjenušavo vino”)

| | 9 000 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

9 000 kg grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

| A. | Grožđe za proizvodnju vina s kontroliranom i zajamčenom oznakom izvornosti „Recioto di Soave” mora se uzgajati na području koje u cijelosti ili djelomično obuhvaća područje općina Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà i Montecchia di Crosara, San Giovanni Ilarione, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi i Lavagno u pokrajini Veroni. |
| --- | --- |

A.

Grožđe za proizvodnju vina s kontroliranom i zajamčenom oznakom izvornosti „Recioto di Soave” mora se uzgajati na području koje u cijelosti ili djelomično obuhvaća područje općina Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà i Montecchia di Crosara, San Giovanni Ilarione, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi i Lavagno u pokrajini Veroni.

| B. | Grožđe za proizvodnju vina „Recioto di Soave” Classico mora se uzgajati na području koje je priznato Ministarskom odlukom od 23. listopada 1931., koje obuhvaća dio područja općina Soave i Monteforte d’Alpone. |
| --- | --- |

B.

Grožđe za proizvodnju vina „Recioto di Soave” Classico mora se uzgajati na području koje je priznato Ministarskom odlukom od 23. listopada 1931., koje obuhvaća dio područja općina Soave i Monteforte d’Alpone.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | Garganega B. |
| --- | --- |

Garganega B.

| | Trebbiano di Soave B. – Trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano di Soave B. – Trebbiano

8.   Opis povezanosti

„Recioto di Soave”

Mineralne tvari bazaltnih tala vulkanskog podrijetla imaju poseban učinak na vrenje mošta dobivenog od grožđa sorte Garganega, što vinima daje karakterističan zaokružen okus. Tradicionalna metoda uzgoja u obliku „pergole” pogoduje održavanju aromatskih prekursora i poboljšava zdravlje grožđa, čime se pospješuje naknadni proces sušenja u za to namijenjenim posebnim prostorima. Ondje se stvara tanki sloj takozvane „plemenite” plijesni, zbog čega se razvijaju intenzivni mirisi. Vino „Recioto di Soave” uravnoteženo je te osim komponente slatkoće i strukture ima i voćne note koje naglašavaju živahan okus za koji je zaslužna izrazita kisela komponenta.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Navođenje dodatnih zemljopisnih jedinica

Pravni okvir:

zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

u opisu i prezentaciji vina „Recioto di Soave” i „Recioto di Soave” Classico može se upućivati na sljedeće dodatne zemljopisne jedinice:

| 1. | Brognoligo |
| --- | --- |

1.

Brognoligo

| 2. | Broia |
| --- | --- |

2.

Broia

| 3. | Ca’ del vento |
| --- | --- |

3.

Ca’ del vento

| 4. | Campagnola |
| --- | --- |

4.

Campagnola

| 5. | Carbonare |
| --- | --- |

5.

Carbonare

| 6. | Casarsa |
| --- | --- |

6.

Casarsa

| 7. | Castelcerino |
| --- | --- |

7.

Castelcerino

| 8. | Castellaro |
| --- | --- |

8.

Castellaro

| 9. | Colombara |
| --- | --- |

9.

Colombara

| 10. | Corte del Durlo |
| --- | --- |

10.

Corte del Durlo

| 11. | Costalta |
| --- | --- |

11.

Costalta

| 12. | Costalunga |
| --- | --- |

12.

Costalunga

| 13. | Coste |
| --- | --- |

13.

Coste

| 14. | Costeggiola |
| --- | --- |

14.

Costeggiola

| 15. | Croce |
| --- | --- |

15.

Croce

| 16. | Duello |
| --- | --- |

16.

Duello

| 17. | Fittà |
| --- | --- |

17.

Fittà

| 18. | Froscà |
| --- | --- |

18.

Froscà

| 19. | Foscarino |
| --- | --- |

19.

Foscarino

| 20. | Menini |
| --- | --- |

20.

Menini

| 21. | Monte di Colognola |
| --- | --- |

21.

Monte di Colognola

| 22. | Monte Grande |
| --- | --- |

22.

Monte Grande

| 23. | Paradiso |
| --- | --- |

23.

Paradiso

| 24. | Pigno |
| --- | --- |

24.

Pigno

| 25. | Ponsara |
| --- | --- |

25.

Ponsara

| 26. | Pressoni |
| --- | --- |

26.

Pressoni

| 27. | Roncà – Monte Calvarina |
| --- | --- |

27.

Roncà – Monte Calvarina

| 28. | Rugate |
| --- | --- |

28.

Rugate

| 29. | Sengialta |
| --- | --- |

29.

Sengialta

| 30. | Tenda |
| --- | --- |

30.

Tenda

| 31. | Tremenalto |
| --- | --- |

31.

Tremenalto

| 32. | Volpare |
| --- | --- |

32.

Volpare

| 33. | Zoppega |
| --- | --- |

33.

Zoppega

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14702

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 17.3.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 88/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 88/20

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 88/08)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Var”

PGI-FR-A1145-AM01

Datum obavijesti: 25. studenoga 2019..

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Organoleptički opis proizvoda

Specifikacija za ZOZP „Var” dopunjena je u poglavlju I. točki 3.3. kako bi se pojasnila organoleptička svojstva proizvoda za svaku kategoriju vina i svaku boju.

Ta su pojašnjenja uključena i u jedinstveni dokument u točki pod naslovom „Opis vina”.

2.   Zemljopisno područje

U poglavlju I. točki 4.1. specifikacije ažuriran je opis zemljopisnog područja.

Na popisu općina koje ulaze u sastav svakog dodatnog zemljopisnog naziva navodi se upućivanje na godinu zemljopisnog koda, odnosno nacionalne referentne oznake za razvrstavanje općina po departmanima. Riječ je o zemljopisnom kodu za 2018. Neki su nazivi općina ispravljeni, ali se sastav zemljopisnog područja nije izmijenio.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Sorte vinove loze

U poglavlju I. točki 5. specifikacije na popis utvrđenih sorti vinove loze za proizvodnju vina sa ZOZP-om „Var” dodano je sljedećih 9 sorti:

„artaban N, floreal B, monarch N, muscaris B, prior N, solaris B, soreli B, souvignier gris B, vidoc N i voltis B”.

Za te se sorte smatra da su otporne na sušu i kriptogamne bolesti te im je potrebna manja količina sredstava za zaštitu bilja, a odgovaraju sortama koje se upotrebljavaju za proizvodnju ZOZP-a. Ne mijenjaju svojstva vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla.

Uvođenjem tih sorti na popis utječe se na sadržaj jedinstvenog dokumenta.

4.   Povezanost sa zemljopisnim područjem – posebnost proizvoda

U poglavlju I. točki 7.2. specifikacije briše se sljedeća rečenica:

„U skladu s postojećom regulativom ti ‚pjenušavi’ proizvodi ne mogu biti stavljeni na tržište s oznakom zemljopisnog podrijetla, što nedvojbeno šteti njihovu vrednovanju, osobito na lokalnom tržištu, koje je za vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla ‚Var’ najvažnije.”

Ta se rečenica briše jer više nije aktualna s obzirom na priznavanje kvalitetnih pjenušavih vina u okviru zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Var”.

Brisanjem te rečenice u specifikaciji ne utječe se na jedinstveni dokument.

5.   Podaci o nadležnom kontrolnom tijelu

U poglavlju II. specifikacije ispravljeni su podaci za kontakt nadležnog kontrolnog tijela INAO-a (Institut National de l’Origine et de la Qualité), ali to ne podrazumijeva nikakvu promjenu.

Ti ispravci adrese unose se i u jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Var

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3.   Kategorija proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

4.   Opis vina

Mirna crna, ružičasta i bijela vina

Zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Var” obuhvaćaju se mirna te kvalitetna crna, ružičasta i bijela pjenušava vina.

U vinima u kojima je udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) 45 grama po litri ili veći udio hlapljivih kiselina iznimno je propisan zajedničkom odlukom ministra nadležnog za potrošačka pitanja i ministra poljoprivrede.

Inače, kad je riječ o mirnim vinima, (najmanja i najveća) stvarna alkoholna jakost (samo za pjenušava vina), ukupna alkoholna jakost, ukupna kiselost, udio hlapljivih kiselina, ukupni udio sumporova dioksida i udio ugljikova dioksida (samo za pjenušava vina) propisani su zakonodavstvom Zajednice.

Ružičasta vina (70 % proizvodnje) uglavnom su blijede boje. Za njih su karakteristične živost i voćne arome, koje se, naravno, razlikuju ovisno o sorti vinove loze i tehnikama proizvodnje vina.

Crna vina uglavnom su punog okusa i dobre strukture, a koncentriranija vina ponekad su jaka. Boja im varira od rubin-crvene do granatno crvene, duboka je, s ljubičastim odsjajem.

Bijela su vina fina, voćna i živa. Boja im je blijedožuta sa zelenim ili zlatnim odsjajem, blistava i bistra.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | 9 |
| Najmanji ukupni udio kiselosti | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

9

Najmanji ukupni udio kiselosti

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Kvalitetna crna, ružičasta i bijela pjenušava vina

Pjenušava vina imaju iste nijanse i organoleptička svojstva kao i mirna vina, uz veću svježinu, finoću i dugotrajnu aromatičnost koje naglašavaju sitni i elegantni mjehurići.

Kad je riječ o kvalitetnim pjenušavim vinima, stvarna alkoholna jakost (najmanja i najveća), ukupna alkoholna jakost, ukupna kiselost, udio hlapljivih kiselina, ukupni udio sumporova dioksida i udio ugljikova dioksida (samo za pjenušava vina) propisani su zakonodavstvom Zajednice.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanji ukupni udio kiselosti | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanji ukupni udio kiselosti

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

a.   Osnovni enološki postupci

Poseban enološki postupak

U pogledu enoloških postupaka potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

b.   Najveći prinosi

120 hektolitra po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, vinifikacija i proizvodnja vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Var” provode se u svim općinama departmana Var.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Goldriesling B |
| --- | --- |

Goldriesling B

| | Gouget N |
| --- | --- |

Gouget N

| | Sciaccarello N |
| --- | --- |

Sciaccarello N

| | Segalin N |
| --- | --- |

Segalin N

| | Seinoir N |
| --- | --- |

Seinoir N

| | Select B |
| --- | --- |

Select B

| | Semebat N |
| --- | --- |

Semebat N

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Servanin N |
| --- | --- |

Servanin N

| | Sylvaner B |
| --- | --- |

Sylvaner B

| | Syrah N - Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N - Shiraz

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Téoulier N |
| --- | --- |

Téoulier N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Tibouren N |
| --- | --- |

Tibouren N

| | Tourbat B |
| --- | --- |

Tourbat B

| | Tressot N |
| --- | --- |

Tressot N

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Valdiguié N |
| --- | --- |

Valdiguié N

| | Varousset N |
| --- | --- |

Varousset N

| | Velteliner rouge précoce Rs |
| --- | --- |

Velteliner rouge précoce Rs

| | Verdesse B |
| --- | --- |

Verdesse B

| | Vermentino B - Rolle |
| --- | --- |

Vermentino B - Rolle

| | Villard blanc B |
| --- | --- |

Villard blanc B

| | Villard noir N |
| --- | --- |

Villard noir N

| | Mauzac rose Rs |
| --- | --- |

Mauzac rose Rs

| | Mayorquin B |
| --- | --- |

Mayorquin B

| | Melon B |
| --- | --- |

Melon B

| | Mérille N |
| --- | --- |

Mérille N

| | Merlot blanc B |
| --- | --- |

Merlot blanc B

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Meslier Saint-François B - Gros Meslier |
| --- | --- |

Meslier Saint-François B - Gros Meslier

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Milgranet N |
| --- | --- |

Milgranet N

| | Molette B |
| --- | --- |

Molette B

| | Mollard N |
| --- | --- |

Mollard N

| | Mondeuse blanche B |
| --- | --- |

Mondeuse blanche B

| | Mondeuse N |
| --- | --- |

Mondeuse N

| | Monerac N |
| --- | --- |

Monerac N

| | Montils B |
| --- | --- |

Montils B

| | Morrastel N - Minustellu, Graciano |
| --- | --- |

Morrastel N - Minustellu, Graciano

| | Mourvaison N |
| --- | --- |

Mourvaison N

| | Mourvèdre N - Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N - Monastrell

| | Mouyssaguès |
| --- | --- |

Mouyssaguès

| | Müller-Thurgau B |
| --- | --- |

Müller-Thurgau B

| | Muresconu N - Morescono |
| --- | --- |

Muresconu N - Morescono

| | Muscadelle B |
| --- | --- |

Muscadelle B

| | Muscardin N |
| --- | --- |

Muscardin N

| | Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains rouges Rg - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains rouges Rg - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato

| | Muscat cendré B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat cendré B - Muscat, Moscato

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Monarch N |
| --- | --- |

Monarch N

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Prior N |
| --- | --- |

Prior N

| | Solaris B |
| --- | --- |

Solaris B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

| | Portugais bleu N |
| --- | --- |

Portugais bleu N

| | Précoce Bousquet B |
| --- | --- |

Précoce Bousquet B

| | Précoce de Malingre B |
| --- | --- |

Précoce de Malingre B

| | Prunelard N |
| --- | --- |

Prunelard N

| | Raffiat de Moncade B |
| --- | --- |

Raffiat de Moncade B

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

| | Riminèse B |
| --- | --- |

Riminèse B

| | Rivairenc blanc B - Aspiran blanc |
| --- | --- |

Rivairenc blanc B - Aspiran blanc

| | Rivairenc gris G - Aspiran gris |
| --- | --- |

Rivairenc gris G - Aspiran gris

| | Rivairenc N - Aspiran noir |
| --- | --- |

Rivairenc N - Aspiran noir

| | Rosé du Var Rs |
| --- | --- |

Rosé du Var Rs

| | Roublot B |
| --- | --- |

Roublot B

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Roussette d’Ayze B |
| --- | --- |

Roussette d’Ayze B

| | Sacy B |
| --- | --- |

Sacy B

| | Saint Côme B |
| --- | --- |

Saint Côme B

| | Saint-Macaire N |
| --- | --- |

Saint-Macaire N

| | Saint-Pierre doré B |
| --- | --- |

Saint-Pierre doré B

| | Sauvignon B - Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B - Sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G - Fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G - Fié gris

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Castets N |
| --- | --- |

Castets N

| | César N |
| --- | --- |

César N

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chatus N |
| --- | --- |

Chatus N

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cinsaut N - Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N - Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Clarin B |
| --- | --- |

Clarin B

| | Claverie B |
| --- | --- |

Claverie B

| | Codivarta B |
| --- | --- |

Codivarta B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Corbeau N - Douce noire |
| --- | --- |

Corbeau N - Douce noire

| | Cot N - Malbec |
| --- | --- |

Cot N - Malbec

| | Couderc noir N |
| --- | --- |

Couderc noir N

| | Counoise N |
| --- | --- |

Counoise N

| | Courbu B - Gros Courbu |
| --- | --- |

Courbu B - Gros Courbu

| | Courbu noir N |
| --- | --- |

Courbu noir N

| | Couston N |
| --- | --- |

Couston N

| | Crouchen B - Cruchen |
| --- | --- |

Crouchen B - Cruchen

| | Duras N |
| --- | --- |

Duras N

| | Alicante Henri Bouschet N |
| --- | --- |

Alicante Henri Bouschet N

| | Aligoté B |
| --- | --- |

Aligoté B

| | Alphonse Lavallée N |
| --- | --- |

Alphonse Lavallée N

| | Altesse B |
| --- | --- |

Altesse B

| | Aramon blanc B |
| --- | --- |

Aramon blanc B

| | Aramon gris G |
| --- | --- |

Aramon gris G

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Aranel B |
| --- | --- |

Aranel B

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Arinarnoa N |
| --- | --- |

Arinarnoa N

| | Arriloba B |
| --- | --- |

Arriloba B

| | Arrouya N |
| --- | --- |

Arrouya N

| | Aubin B |
| --- | --- |

Aubin B

| | Aubin vert B |
| --- | --- |

Aubin vert B

| | Graisse B |
| --- | --- |

Graisse B

| | Gramon N |
| --- | --- |

Gramon N

| | Grassen N - Grassenc |
| --- | --- |

Grassen N - Grassenc

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Gringet B |
| --- | --- |

Gringet B

| | Grolleau gris G |
| --- | --- |

Grolleau gris G

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Gros vert B |
| --- | --- |

Gros vert B

| | Joubertin |
| --- | --- |

Joubertin

| | Jurançon blanc B |
| --- | --- |

Jurançon blanc B

| | Jurançon noir N - Dame noire |
| --- | --- |

Jurançon noir N - Dame noire

| | Knipperlé B |
| --- | --- |

Knipperlé B

| | Lauzet B |
| --- | --- |

Lauzet B

| | Liliorila B |
| --- | --- |

Liliorila B

| | Listan B - Palomino |
| --- | --- |

Listan B - Palomino

| | Lledoner pelut N |
| --- | --- |

Lledoner pelut N

| | Macabeu B - Macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B - Macabeo

| | Mancin N |
| --- | --- |

Mancin N

| | Manseng noir N |
| --- | --- |

Manseng noir N

| | Maréchal Foch N |
| --- | --- |

Maréchal Foch N

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Mauzac B |
| --- | --- |

Mauzac B

| | Aubun N - Murescola |
| --- | --- |

Aubun N - Murescola

| | Auxerrois B |
| --- | --- |

Auxerrois B

| | Bachet N |
| --- | --- |

Bachet N

| | Barbaroux Rs |
| --- | --- |

Barbaroux Rs

| | Baroque B |
| --- | --- |

Baroque B

| | Béclan N - Petit Béclan |
| --- | --- |

Béclan N - Petit Béclan

| | Béquignol N |
| --- | --- |

Béquignol N

| | Biancu Gentile B |
| --- | --- |

Biancu Gentile B

| | Blanc Dame B |
| --- | --- |

Blanc Dame B

| | Bouchalès N |
| --- | --- |

Bouchalès N

| | Bouillet N |
| --- | --- |

Bouillet N

| | Bouquettraube B |
| --- | --- |

Bouquettraube B

| | Bourboulenc B - Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B - Doucillon blanc

| | Brachet N - Braquet |
| --- | --- |

Brachet N - Braquet

| | Brun argenté N - Vaccarèse |
| --- | --- |

Brun argenté N - Vaccarèse

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Calitor N |
| --- | --- |

Calitor N

| | Camaralet B |
| --- | --- |

Camaralet B

| | Carcajolo blanc B |
| --- | --- |

Carcajolo blanc B

| | Carcajolo N |
| --- | --- |

Carcajolo N

| | Muscat d’Alexandrie B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat d’Alexandrie B - Muscat, Moscato

| | Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato

| | Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

| | Négret de Banhars N |
| --- | --- |

Négret de Banhars N

| | Négrette N |
| --- | --- |

Négrette N

| | Nielluccio N - Nielluciu |
| --- | --- |

Nielluccio N - Nielluciu

| | Noir Fleurien N |
| --- | --- |

Noir Fleurien N

| | Oberlin noir N |
| --- | --- |

Oberlin noir N

| | Ondenc B |
| --- | --- |

Ondenc B

| | Orbois B |
| --- | --- |

Orbois B

| | Pagadebiti B |
| --- | --- |

Pagadebiti B

| | Pascal B |
| --- | --- |

Pascal B

| | Perdea B |
| --- | --- |

Perdea B

| | Persan N |
| --- | --- |

Persan N

| | Petit Courbu B |
| --- | --- |

Petit Courbu B

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Picardan B - Araignan |
| --- | --- |

Picardan B - Araignan

| | Pineau d’Aunis N |
| --- | --- |

Pineau d’Aunis N

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Piquepoul gris G |
| --- | --- |

Piquepoul gris G

| | Piquepoul noir N |
| --- | --- |

Piquepoul noir N

| | Plant de Brunel N |
| --- | --- |

Plant de Brunel N

| | Plant droit N - Espanenc |
| --- | --- |

Plant droit N - Espanenc

| | Portan N |
| --- | --- |

Portan N

| | Durif N |
| --- | --- |

Durif N

| | Egiodola N |
| --- | --- |

Egiodola N

| | Ekigaïna N |
| --- | --- |

Ekigaïna N

| | Elbling B |
| --- | --- |

Elbling B

| | Etraire de la Dui N |
| --- | --- |

Etraire de la Dui N

| | Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc |
| --- | --- |

Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

| | Feunate N |
| --- | --- |

Feunate N

| | Folignan B |
| --- | --- |

Folignan B

| | Folle blanche B |
| --- | --- |

Folle blanche B

| | Fuella nera N |
| --- | --- |

Fuella nera N

| | Furmint B |
| --- | --- |

Furmint B

| | Gamaret |
| --- | --- |

Gamaret

| | Gamay de Bouze N |
| --- | --- |

Gamay de Bouze N

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gascon N |
| --- | --- |

Gascon N

| | Genovèse B |
| --- | --- |

Genovèse B

8.   Opis povezanosti

Posebnost zemljopisnog područja

Departman Var jedan je od departmana regije Provence-Alpes-Côte d’Azur na jugoistoku Francuske. Ime je dobio po obalnoj rijeci Var, koja je nekada činila njegovu istočnu granicu. Na zapadu graniči s departmanom Bouches-du-Rhône, na sjeveru s departmanom Alpes de Haute Provence, na istoku s departmanom Alpes-Maritimes, a na jugu se nalazi Sredozemno more.

Zemljopisno područje čine dva geološki različita dijela: vapnenački dio zapadno od osi Toulon-Draguignan i kristalni dio na istoku.

S ta dva geološki različita područja povezuju se dvije vrste tipične mediteranske vegetacije, odnosno: šikara na vapnenačkom tlu te makija i šume (bor i hrast) na kristalnom tlu. Te dvije vegetacije ne stvaraju puno humusa. Tla departmana Var uglavnom su siromašna, propusna, ali osjetljiva na eroziju. Takvo zemljište pogodno je za uzgoj vinove loze. Rimljani su bili u pravu kad su prije 2 600 godina zasadili vinovu lozu pri stvaranju provincije Provincia Romana (Provansa).

Jedna je od glavnih značajki klime departmana Var osunčanost. Departman Var ima mediteransku klimu s vrućim i suhim ljetima i blagim zimama, uz dva kišna razdoblja u jesen i proljeće. Takvi uvjeti pogodni su za uzgoj vinove loze, a vrlo su često znatne varijacije u temperaturi razlog zbog kojeg se zemljište na tom području iskorištava za proizvodnju crnih i ružičastih vina.

Prevladavajući je vjetar u regiji mistral (sjeverni). Zimi je leden jer dolazi s alpskog snijega, a ljeti pruža dašak svježine. Istina je da je ponekad razoran, ali za vinogradare je bitna njegova osnovna karakteristika, odnosno da čuva vinovu lozu od pretjerane vlage i njezinih štetnih kriptogamnih posljedica (peronospora).

Posebnost proizvoda

Proizvodnja zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Var” (Vin de Pays du Var) kontinuirano se povećavala te se početkom 21. stoljeća ustalila na 250 000 hl.

Uglavnom se proizvode ružičasta vina (u prosjeku 70 % proizvodnje), i to većinom miješanjem sorti.

Premda su lokalne sorte, kao što su grenache N, cinsault N, carignan N, syrah N i mourvèdre N za obojena vina te vermentino B i ugni blanc B za bijela vina, i dalje vrlo prisutne, treba priznati da su zahvaljujući potpori za restrukturiranje dobivenoj od Zajednice otvorena vrata za sorte drugih francuskih vinograda, kao što su cabernet-sauvignon N, merlot N, chardonnay B i u manjoj mjeri viognier B. Upotrebom tih sorti omogućila se diversifikacija ekspresije vina i osobito doprinijelo održavanju i razvoju proizvodnje kvalitetnih ružičastih vina.

Vrlo blijeda ružičasta boja, jedna od karakteristika većine ružičastih vina, rezultat je velike vještine izravnog prešanja cijelih ili oštećenih grozdova često s pomoću pneumatskih preša kako bi bistri sok odmah počeo fermentirati na niskoj temperaturi. Dobivena su vina živa, voćna, blijede ružičaste boje.

Upotrebljavaju se i druge tehnike, kao što je cijeđenje u kotlu, maceracija s kožom grožđa ili maceracija prije fermentacije (grožđe se drži na niskoj temperaturi od 8 h do 24 h prije prešanja), što dovodi do proizvodnje ružičastih vina intenzivnije boje, s konzistentnijom strukturom.

Crna vina (koja čine oko 20 % vina sa ZOZP-om „Var”) često su snažna, punog okusa i dobre taninske strukture te se uglavnom proizvode od sorti grenache N, syrah N i cabernet-sauvignon N, kojima se često dodaju i merlot N i cinsault N.

Kad je riječ o bijelim vinima, čija je zastupljenost nešto manja (10 % količine vina sa ZOZP-om „Var”), jednako ih cijene ljubitelji vina od pojedinačnih sorti (rolle B ili vermentino B, viognier B i chardonnay B) kao i osobe koje uživaju u miješanim vinima.

Na tom području proizvodnje proizvode se i kvalitetna pjenušava vina, što za Provansu nije novost. Riječ je o tradiciji proizvodnje koja uključuje oko 50 poslovnih subjekata (proizvođači, subjekti koji proizvode stavljaju na tržište), a godišnje se proizvede oko milijun boca. Već početkom 20. stoljeća neke zadružne vinarije ili proizvođači kao što su „la Tête Noire” promiču kvalitetna pjenušava vina proizvedena u Provansi.

Jedna je od glavnih značajki pjenušavog vina zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Var” to da se proizvodi od lokalnih sorti većinom kao ružičasto vino, koje je najzastupljenije mirno vino u regiji.

Stoga bi se zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Var” obuhvaćala mirna vina povezana s pjenušavim vinima s relativno sličnim organoleptičkim značajkama. Ta pjenušava ružičasta vina izrazito su voćnog i cvjetnog okusa te su dobro zaokružena, čime podsjećaju na okus mirnih ružičastih vina.

Upravo se zahvaljujući tim organoleptičkim svojstvima (cvjetnost i voćnost okusa, uz dobru zaokruženost) pjenušava vina proizvedena u departmanu Var razlikuju od vina proizvedenih u drugim francuskim regijama.

Uzročna veza između posebnosti zemljopisnog područja i posebnosti proizvoda

Zbog svoje klime, raznolikosti krajolika, mora, bogatstva povijesne i kulturne baštine te svojih obrta i tradicija departman Var ima neosporiv turistički potencijal. Stoga se u tom departmanu razvila snažna gospodarska aktivnost u području turizma.

Ta iznimna atraktivnost razlog je dolaska više od 14 milijuna turista godišnje. Turisti, od kojih mnogi redovito posjećuju kraj, imaju ili će imati priliku probati provansalsku kuhinju i proizvode sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla, među ostalim i vino iz departmana Var.

Stoga je na ugled proizvodnje zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Var” od njezina početka u okviru prethodnog reguliranog statusa „Vin de Pays” uvelike utjecala turistička aktivnost regije, što dokazuje velika lokalna potražnja za tim ružičastim vinima. Potrošači znaju cijeniti i prepoznati kvalitetu vina koja se nude.

Međutim, proizvođači i dalje marljivo rade na unaprjeđivanju proizvodnje svojih lokalnih vina kako bi išli u korak s ukusom potrošača (na primjer: boja ružičastog vina).

Primjer je takve aktivnosti sudjelovanje stručnjaka iz departmana Var početkom 2000-ih u stvaranju nacionalnog centra za istraživanje i ispitivanje namijenjenog ružičastom vinu (koji se nalazi u općini Vidauban u departmanu Var). Od tada je objavljeno nekoliko radova (na primjer u području različitih nijansa ružičastog vina), čime se daje operativni doprinos poboljšanju kvalitete ružičastih vina. Osim toga, taj je sektor uložio velike napore da si osigura alate potrebne za postizanje savršene vještine proizvodnje ružičastog vina. Tehnologija koja se primjenjuje za ružičasta vina i vještina proizvođača zaslužne su za kvalitetu vina s kontroliranom oznakom izvornosti, ali su s njima neodvojivo povezani i postupci za proizvodnju vina obuhvaćenih zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla.

Također je potrebno podsjetiti na blizinu vinograda departmana Var velikim regionalnim gradskim središtima ili odmaralištima na obali, koja proizvođačima omogućuje da lakše plasiraju svoju ponudu i pakiraju svoja vina na posjedu. Izravna prodaja (boce ili vrećice u kutiji) sada obuhvaća otprilike 50 % količine, a sama izravna prodaja u vinskim podrumima mogla bi iznositi 30 % količine.

Departman Var nalazi se u nadaleko poznatoj regiji Provansi. Dobar glas vinorodne Provanse, u kojoj je proizvodnja kvalitetnih ružičastih vina duboko ukorijenjena i koja je svjetski predvodnik u proizvodnji ružičastog vina, u potpunosti je utvrđen i potvrđen u okviru anketa o ugledu (izvor: ured Wine Intelligence Vinitrac – studeni 2009.).

Taj ugled i vještine, iako su uglavnom usmjereni na proizvodnju ružičastog vina, odnose se i na crna, bijela i pjenušava vina koja u vinogradima tog departmana unutar istog zemljopisnog područja proizvode isti ljudi.

Stoga uspjeh ružičastih vina neosporno utječe na kvalitetu i ugled drugih vina proizvedenih u tom departmanu.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Označivanje

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Var” može se dopuniti:

nazivom jedne ili više sorti vinove loze,

izrazima „mlado” ili „novo”. Izrazi „mlado” ili „novo” rezervirani su za mirna vina.

U skladu s uvjetima utvrđenima u specifikaciji zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Var” može se dopuniti nazivima sljedećih manjih zemljopisnih jedinica:

| | „Argens”, |
| --- | --- |

„Argens”,

| | „Coteaux du Verdon, |
| --- | --- |

„Coteaux du Verdon,

| | „Sainte Baume”. |
| --- | --- |

„Sainte Baume”.

Logotip ZOZP-a Europske unije navodi se na etiketi kada se izraz „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” zamjenjuje tradicionalnim izrazom „Vin de pays”.

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

| | nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

nacionalno zakonodavstvo

| | Vrsta dodatnog uvjeta: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

| | Opis uvjeta: |
| --- | --- |

Opis uvjeta:

Područje neposredne blizine definirano odstupanjem za vinifikaciju i proizvodnju vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Var”, neovisno o tome je li upotpunjeno nazivom manje zemljopisne jedinice „Argens”, „Coteaux du Verdon” ili „Sainte Baume”, čine susjedni okruzi zemljopisnog područja, odnosno:

na istoku, na granici s departmanom Alpes-Maritimes: okrug Grasse;

na zapadu, na granici s departmanom Bouches-du-Rhône: okruzi Aix-en-Provence i Marseille;

na zapadu/sjeverozapadu, na granici s departmanom Vaucluse: okrug Apt;

na sjeveru, na granici s departmanom Alpes de Haute-Provence: okruzi Forcalquier, Digne, Castellane.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-055c5a5e-f7b9-40dc-ab3a-c1ccb2400c4c

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---