# Jurnalul Oficial C 126/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 126 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6317 aprilie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 126

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6317 aprilie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 126/01 | Foaia de parcurs europeană comună către ridicarea măsurilor de limitare a răspândirii COVID-19 | 1 |
| 2020/C 126/02 | Comunicare a Comisiei COVID-19: Orientări privind punerea în aplicare a dispozițiilor relevante ale UE în domeniul procedurilor de azil și de returnare și privind relocarea | 12 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 126/01

Foaia de parcurs europeană comună către ridicarea măsurilor de limitare a răspândirii COVID-19

1

2020/C 126/02

Comunicare a Comisiei COVID-19: Orientări privind punerea în aplicare a dispozițiilor relevante ale UE în domeniul procedurilor de azil și de returnare și privind relocarea

12

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 17.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 126/1

---

Foaia de parcurs europeană comună către ridicarea măsurilor de limitare a răspândirii COVID-19

(2020/C 126/01)

În cadrul reuniunii din 26 martie 2020 (1), membrii Consiliului European s-au angajat să facă tot ceea ce este necesar pentru a-i proteja pe cetățenii UE și pentru a depăși criza, păstrându-ne, totodată, valorile europene și modul de viață. Dincolo de urgența combaterii pandemiei de COVID-19 și a consecințelor imediate ale acesteia, membrii Consiliului European au solicitat pregătirea măsurilor necesare pentru ca societățile și economiile europene să revină la o funcționare normală și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția către o economie verde și transformarea digitală și desprinzând toate învățămintele din această criză.

Prezenta comunicare, prezentată de președintele Comisiei Europene și de președintele Consiliului European, constituie un răspuns la solicitarea membrilor Consiliului European de a elabora o strategie de ieșire coordonată cu statele membre care va pregăti terenul pentru un plan de redresare cuprinzător și pentru investiții fără precedent.

1.   Introducere

Evoluția rapidă a pandemiei de COVID-19 și numeroasele necunoscute legate de noul virus și de boala cauzată de acesta au dus la provocări fără precedent pentru sistemele de sănătate, precum și la efecte socioeconomice dramatice în Europa și în întreaga lume. Criza a provocat deja pierderea a mii de vieți omenești și continuă să exercite o presiune enormă asupra sistemelor de sănătate. S-au luat măsuri extraordinare și fără precedent, atât pe plan economic, cât și social.

Toate statele membre au interzis adunările de persoane, au închis (total sau parțial) școlile și au introdus restricții privind frontierele/călătoriile. Peste jumătate din statele membre ale UE au proclamat starea de urgență.

Image 1

Măsurile restrictive au fost necesare pentru a încetini răspândirea virusului și au salvat deja zeci de mii de vieți (2). Acestea au, însă, un cost social și economic ridicat. Ele afectează sănătatea mintală și îi obligă pe cetățeni să își schimbe radical viața de zi cu zi. Măsurile restrictive au creat șocuri uriașe pentru economie și au avut efecte grave asupra funcționării pieței unice: sectoare întregi sunt închise, conectivitatea este limitată în mod semnificativ, iar lanțurile de aprovizionare internaționale și libertatea de circulație a persoanelor sunt grav perturbate. Se impune astfel necesitatea unei intervenții publice care să contrabalanseze impactul socioeconomic, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre. (3) În pofida măsurilor luate, impactul economic și social va fi grav, astfel cum arată percepția pieței și rata fără precedent de înscriere în sistemele de șomaj parțial.

Este clar că revenirea la normalitate va fi un proces foarte îndelungat, dar la fel de clar este și faptul că măsurile extraordinare de izolare nu pot fi aplicate pe o perioadă nedeterminată. Este necesar să evaluăm în mod continuu dacă acestea sunt încă proporționale, pe măsură ce vom afla mai multe despre acest virus și boala pe care o provoacă. Este indispensabil să se planifice etapa în care statele membre pot reîncepe activitățile economice și sociale, reducând în același timp la minimum orice impact asupra sănătății oamenilor și fără a suprasolicita sistemele de sănătate. Acest lucru va necesita o abordare bine coordonată în cadrul UE și între toate statele membre.

Prezenta foaie de parcurs prevede o astfel de abordare. Aceasta se bazează pe expertiza și consultanța oferite de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și de Comitetul consultativ al Comisiei privind COVID-19 și ține seama de experiența și perspectivele mai multor state membre, precum și de orientările Organizației Mondiale a Sănătății (OMS). Foaia de parcurs le oferă statelor membre recomandări în vederea protejării sănătății publice odată cu ridicarea treptată a măsurilor de limitare a răspândirii pentru reluarea vieții în comunitate și redemararea economiei. Aceasta nu este un semnal că măsurile de limitare a răspândirii pot fi ridicate imediat, ci își propune să informeze acțiunile statelor membre și să le ofere un cadru pentru asigurarea coordonării la nivelul UE și la nivel transfrontalier, recunoscând în același timp specificitatea fiecărui stat membru. Situația epidemiologică specifică, organizarea teritorială, serviciile de asistență medicală, distribuția populației sau dinamica economică reprezintă o parte din factorii care ar putea afecta deciziile statelor membre în ceea ce privește momentul, locul și modul în care vor ridica aceste măsuri. De asemenea, trebuie să se acorde atenție situației țărilor din vecinătatea UE.

2.   Calendar

Măsurile restrictive introduse de statele membre au fost necesare pentru a întârzia răspândirea epidemiei și pentru a atenua presiunea exercitată asupra sistemelor de sănătate („aplatizarea curbei”). Aceste măsuri s-au bazat pe informațiile disponibile în ceea ce privește caracteristicile epidemiologiei bolii și au urmat o abordare precaută. Datorită acestor măsuri s-a câștigat timp prețios pentru pregătirea sistemelor de sănătate ale statelor membre, pentru achiziționarea produselor esențiale, precum echipamente individuale de protecție, echipamente de laborator și ventilatoare pulmonare, inclusiv la nivelul UE, și pentru lansarea activităților de dezvoltare a vaccinurilor și a eventualelor tratamente.

Conform opiniei științifice predominante, aceste măsuri sunt esențiale și, într-adevăr, datele disponibile arată că o combinație de măsuri stricte de limitare a răspândirii are drept rezultat reducerea ratelor de transmitere și de mortalitate (4).

Image 2

Sursă: serviciile Comisiei. Numărul de cazuri pozitive reale este egal cu numărul total de cazuri confirmate minus numărul persoanelor vindecate și al deceselor.

Este nevoie de mai mult timp pentru a evalua efectul deplin al acestor măsuri, luând în considerare perioada de incubație a virusului, durata bolii și a spitalizărilor, raportarea necesară, diferențele în ceea e privește intensitatea testării și răspândirea ulterioară care s-ar putea produce pe durata izolării, cum ar fi răspândirea în rândul membrilor aceleiași familii.

Având în vedere că măsurile de izolare sunt în vigoare de câteva săptămâni, apare în mod natural întrebarea când și cum vor putea fi relaxate aceste măsuri.

Majoritatea experților epidemiologici sunt de părere că virusul continuă să circule și atunci când se aplică măsuri de izolare și că orice nivel de relaxare progresivă a măsurilor de izolare va duce inevitabil la o creștere corespunzătoare a numărului de noi cazuri. Va fi nevoie de o monitorizare constantă și detaliată și va trebui să fim pregătiți să ajustăm măsurile deja existente și să reintroducem altele noi, dacă va fi necesar. De asemenea, este evident că va trebui să trăim, ca societate, cu acest virus până când se va găsi un vaccin sau un tratament. În această privință, comunicarea clară, transparentă și promptă cu cetățenii va fi de o importanță fundamentală. Dialogul permanent cu partenerii sociali va fi, de asemenea, esențial.

În mod evident, condițiile și criteriile care permit ridicarea măsurilor de limitare a răspândirii depind în mare măsură de datele care evoluează în timp, în special de nivelul de transmitere a virusului în regiunile afectate, de dezvoltarea și durata imunității la virus în rândul populației, precum și de modul în care diferitele grupe de vârstă sunt afectate de boală. Datele fiabile vor reduce la minimum riscul luării unor decizii bazate pe ipoteze incorecte sau pe informații incomplete, de exemplu, din cauza întârzierilor în raportare sau a faptului că persoanele infectate asimptomatice sau cu simptome ușoare nu sunt testate. Recomandările din prezenta foaie de parcurs se bazează pe cunoștințele științifice disponibile până în prezent. Acestea urmează a fi revizuite pe măsură ce vor apărea dovezi suplimentare și pe măsură ce va crește gradul de comparabilitate a datelor naționale și de armonizare a metodelor de măsurare.

3.   Criterii

Trei seturi de criterii sunt relevante pentru a evalua dacă este momentul potrivit pentru a relaxa măsurile de izolare:

| 1. | Criteriile epidemiologice, care arată că răspândirea bolii a scăzut semnificativ și s-a stabilizat pe o perioadă îndelungată. Indicii în acest sens pot fi, de exemplu, o scădere neîntreruptă a numărului de noi infectări, de spitalizări și de pacienți aflați în terapie intensivă. |
| --- | --- |

1.

Criteriile epidemiologice, care arată că răspândirea bolii a scăzut semnificativ și s-a stabilizat pe o perioadă îndelungată. Indicii în acest sens pot fi, de exemplu, o scădere neîntreruptă a numărului de noi infectări, de spitalizări și de pacienți aflați în terapie intensivă.

| 2. | Capacitatea suficientă a sistemului de sănătate indicată, de exemplu, de rata de ocupare a unităților de terapie intensivă, numărul adecvat de paturi de spital, accesul la produsele farmaceutice necesare în unitățile de terapie intensivă, reconstituirea stocurilor de echipamente, accesul la îngrijiri, în special pentru grupurile vulnerabile, disponibilitatea structurilor de asistență medicală primară, precum și personal suficient care să aibă competențele adecvate pentru îngrijirea pacienților externați din spitale sau izolați la domiciliu, precum și competențele necesare pentru a ridica măsurile de izolare (de exemplu, testare). Acest criteriu este esențial deoarece indică faptul că diferitele sisteme naționale de sănătate pot face față creșterilor viitoare ale numărului de cazuri după ridicarea măsurilor. În același timp, este din ce în ce mai probabil ca spitalele să se confrunte cu întârzieri în ceea ce privește intervențiile elective care au fost amânate temporar în perioada de vârf a pandemiei; de aceea, sistemele de sănătate ale statelor membre trebuie să își fi recuperat suficientă capacitate în general, nu doar în ceea ce privește gestionarea COVID-19. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea suficientă a sistemului de sănătate indicată, de exemplu, de rata de ocupare a unităților de terapie intensivă, numărul adecvat de paturi de spital, accesul la produsele farmaceutice necesare în unitățile de terapie intensivă, reconstituirea stocurilor de echipamente, accesul la îngrijiri, în special pentru grupurile vulnerabile, disponibilitatea structurilor de asistență medicală primară, precum și personal suficient care să aibă competențele adecvate pentru îngrijirea pacienților externați din spitale sau izolați la domiciliu, precum și competențele necesare pentru a ridica măsurile de izolare (de exemplu, testare). Acest criteriu este esențial deoarece indică faptul că diferitele sisteme naționale de sănătate pot face față creșterilor viitoare ale numărului de cazuri după ridicarea măsurilor. În același timp, este din ce în ce mai probabil ca spitalele să se confrunte cu întârzieri în ceea ce privește intervențiile elective care au fost amânate temporar în perioada de vârf a pandemiei; de aceea, sistemele de sănătate ale statelor membre trebuie să își fi recuperat suficientă capacitate în general, nu doar în ceea ce privește gestionarea COVID-19.

| 3. | Capacitatea de monitorizare adecvată, inclusiv capacitatea de testare pe scară largă necesară pentru a detecta și monitoriza răspândirea virusului, combinată cu depistarea contacților și cu posibilitățile de izolare a persoanelor în cazul reapariției și răspândirii în continuare a infecțiilor. Testele de detectare a anticorpilor, atunci când vor fi confirmate în mod specific pentru COVID-19, vor furniza date suplimentare privind proporția populației care a depășit cu succes boala și vor măsura, în cele din urmă, imunitatea dobândită. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de monitorizare adecvată, inclusiv capacitatea de testare pe scară largă necesară pentru a detecta și monitoriza răspândirea virusului, combinată cu depistarea contacților și cu posibilitățile de izolare a persoanelor în cazul reapariției și răspândirii în continuare a infecțiilor. Testele de detectare a anticorpilor, atunci când vor fi confirmate în mod specific pentru COVID-19, vor furniza date suplimentare privind proporția populației care a depășit cu succes boala și vor măsura, în cele din urmă, imunitatea dobândită.

Statele membre sunt cele care trebuie să decidă, în funcție de propriile lor structuri, la ce nivel ar trebui evaluată respectarea criteriilor de mai sus.

4.   Principii

Ieșirea în mod coordonat din criza provocată de COVID-19 reprezintă o chestiune de interes european comun. Toate statele membre sunt afectate, deși în grade diferite. Răspândirea virusului nu se oprește la frontiere, iar acțiunile izolate sunt, în mod inevitabil, mai puțin eficiente. Măsurile de limitare a răspândirii și relaxarea lor progresivă afectează nu numai sănătatea publică, ci și lanțurile valorice puternic integrate și sistemele de transport naționale și transfrontaliere necesare pentru asigurarea liberei circulații a persoanelor, a mărfurilor și a serviciilor. Prin urmare, atunci când se ridică aceste măsuri, ar trebui să se țină seama de natura integrată a pieței unice. Deși fiecare stat membru va adopta propriul calendar și propriile modalități de acțiune, este esențial să existe un cadru comun.

UE și statele sale membre ar trebui să respecte trei principii de bază:

| 1. | Acțiunile ar trebui să se bazeze pe știință și să se axeze pe sănătatea publică: decizia de a pune capăt măsurilor restrictive este o decizie politică multidimensională care implică găsirea echilibrului adecvat între beneficiile în materie de sănătate publică și alte efecte economice și sociale. În același timp, protejarea sănătății publice pe termen scurt și lung ar trebui să rămână obiectivul principal al deciziilor statelor membre. Dovezile științifice disponibile ar trebui să stea cât mai mult posibil la baza deciziilor statelor membre, iar statele membre ar trebui să fie pregătite să își revizuiască abordările pe măsură ce apar mai multe dovezi științifice. |
| --- | --- |

1.

Acțiunile ar trebui să se bazeze pe știință și să se axeze pe sănătatea publică: decizia de a pune capăt măsurilor restrictive este o decizie politică multidimensională care implică găsirea echilibrului adecvat între beneficiile în materie de sănătate publică și alte efecte economice și sociale. În același timp, protejarea sănătății publice pe termen scurt și lung ar trebui să rămână obiectivul principal al deciziilor statelor membre. Dovezile științifice disponibile ar trebui să stea cât mai mult posibil la baza deciziilor statelor membre, iar statele membre ar trebui să fie pregătite să își revizuiască abordările pe măsură ce apar mai multe dovezi științifice.

| 2. | Acțiunile ar trebui să fie coordonate între statele membre: lipsa coordonării în ceea ce privește ridicarea măsurilor restrictive riscă să aibă efecte negative pentru toate statele membre și să creeze fricțiuni politice. Deși nu există o abordare universală, statele membre ar trebui, cel puțin, să se informeze reciproc și să informeze Comisia, în timp util, prin intermediul Comitetului pentru securitate sanitară, înainte de a anunța măsuri de ridicare a restricțiilor și să ia în considerare opiniile acestora. Comunicarea și discuțiile ar trebui să aibă loc în contextul răspunsului integrat la criza politică. |
| --- | --- |

2.

Acțiunile ar trebui să fie coordonate între statele membre: lipsa coordonării în ceea ce privește ridicarea măsurilor restrictive riscă să aibă efecte negative pentru toate statele membre și să creeze fricțiuni politice. Deși nu există o abordare universală, statele membre ar trebui, cel puțin, să se informeze reciproc și să informeze Comisia, în timp util, prin intermediul Comitetului pentru securitate sanitară, înainte de a anunța măsuri de ridicare a restricțiilor și să ia în considerare opiniile acestora. Comunicarea și discuțiile ar trebui să aibă loc în contextul răspunsului integrat la criza politică.

| 3. | Respectul și solidaritatea dintre statele membre rămân esențiale: un factor-cheie de succes în această etapă constă în valorificarea punctelor forte ale celorlalți. Nu toate sistemele de sănătate sunt supuse acelorași presiuni, există foarte multe cunoștințe care pot fi împărtășite între profesioniști și între statele membre, iar asistența reciprocă în perioade de criză este esențială. Deși coordonarea și solidaritatea între statele membre au fost puse sub semnul întrebării la începutul pandemiei, în ultimele săptămâni au apărut din ce în ce mai multe exemple concrete de solidaritate în întreaga UE, cum ar fi transferul în alte state membre al unor pacienți aflați în terapie intensivă, trimiterea de medici și asistenți medicali în alte state membre, furnizarea către alte țări de costume de protecție, măști și ventilatoare pulmonare. Până acum, 17 state membre au organizat zboruri – multe dintre ele facilitate și finanțate prin mecanismul UE de protecție civilă – care le-au permis cetățenilor europeni de toate naționalitățile care erau blocați în străinătate să se întoarcă acasă. Prin intermediul unei platforme online specializate a UE, clinicienii fac schimb de experiențe în ceea ce privește tratarea pacienților COVID-19. Aceasta este abordarea corectă, care ar trebui adoptată și în continuare (5). Ea va deschide calea pentru noi măsuri de solidaritate la nivelul UE, prin care se va acorda sprijin acelor state membre și regiuni care vor avea nevoie de un astfel de sprijin pentru a depăși pandemia sau care vor fi și mai grav afectate decât altele de criza economică ce va urma (6). |
| --- | --- |

3.

Respectul și solidaritatea dintre statele membre rămân esențiale: un factor-cheie de succes în această etapă constă în valorificarea punctelor forte ale celorlalți. Nu toate sistemele de sănătate sunt supuse acelorași presiuni, există foarte multe cunoștințe care pot fi împărtășite între profesioniști și între statele membre, iar asistența reciprocă în perioade de criză este esențială. Deși coordonarea și solidaritatea între statele membre au fost puse sub semnul întrebării la începutul pandemiei, în ultimele săptămâni au apărut din ce în ce mai multe exemple concrete de solidaritate în întreaga UE, cum ar fi transferul în alte state membre al unor pacienți aflați în terapie intensivă, trimiterea de medici și asistenți medicali în alte state membre, furnizarea către alte țări de costume de protecție, măști și ventilatoare pulmonare. Până acum, 17 state membre au organizat zboruri – multe dintre ele facilitate și finanțate prin mecanismul UE de protecție civilă – care le-au permis cetățenilor europeni de toate naționalitățile care erau blocați în străinătate să se întoarcă acasă. Prin intermediul unei platforme online specializate a UE, clinicienii fac schimb de experiențe în ceea ce privește tratarea pacienților COVID-19. Aceasta este abordarea corectă, care ar trebui adoptată și în continuare (5). Ea va deschide calea pentru noi măsuri de solidaritate la nivelul UE, prin care se va acorda sprijin acelor state membre și regiuni care vor avea nevoie de un astfel de sprijin pentru a depăși pandemia sau care vor fi și mai grav afectate decât altele de criza economică ce va urma (6).

5.   Măsuri de însoțire

Gestionarea cu succes a ridicării treptate a măsurilor de izolare existente necesită o combinație de măsuri de însoțire care să fie relevante pentru toate statele membre. UE acționează pentru a sprijini statele membre în această privință.

| 1. | Colectarea datelor și crearea unui sistem solid de raportare: pentru a mai bună gestionare a procesului de ridicare a măsurilor, este esențială colectarea și partajarea armonizată la nivel național și subnațional, de către autoritățile din domeniul sănătății publice, a datelor privind răspândirea virusului, caracteristicile persoanelor infectate și vindecate și potențialii contacți direcți ai acestora. În același timp, având în vedere faptul că există din ce în ce mai multe dovezi că un număr mare de persoane pot fi purtători asimptomatici de COVID-19 sau pot prezenta doar simptome limitate, este posibil ca informațiile privind cazurile raportate autorităților din domeniul sănătății să reprezinte doar vârful aisbergului. Există în continuare numeroase necunoscute. Se utilizează modele matematice pentru a înțelege răspândirea COVID-19 și pentru a anticipa și a evalua impactul potențial al diverselor măsuri de limitare a răspândirii virusului instituite de statele membre. Rețelele de socializare și operatorii de rețele de telefonie mobilă pot oferi o multitudine de date privind mobilitatea, interacțiunile sociale, precum și rapoarte voluntare referitoare la cazurile de îmbolnăvire ușoară (de exemplu prin supraveghere participativă) și/sau semnale indirecte timpurii privind răspândirea bolii (de exemplu căutări/postări având drept obiect simptome neobișnuite). Dacă sunt puse în comun și utilizate în mod anonim și agregat, în conformitate cu normele UE privind protecția datelor și a vieții private, astfel de date ar putea contribui la ameliorarea calității modelării și a prognozelor privind pandemia la nivelul UE. Centrul Comun de Cercetare (JRC) și ECDC pot centraliza aceste activități de colectare a datelor și de modelare. |
| --- | --- |

1.

Colectarea datelor și crearea unui sistem solid de raportare: pentru a mai bună gestionare a procesului de ridicare a măsurilor, este esențială colectarea și partajarea armonizată la nivel național și subnațional, de către autoritățile din domeniul sănătății publice, a datelor privind răspândirea virusului, caracteristicile persoanelor infectate și vindecate și potențialii contacți direcți ai acestora. În același timp, având în vedere faptul că există din ce în ce mai multe dovezi că un număr mare de persoane pot fi purtători asimptomatici de COVID-19 sau pot prezenta doar simptome limitate, este posibil ca informațiile privind cazurile raportate autorităților din domeniul sănătății să reprezinte doar vârful aisbergului. Există în continuare numeroase necunoscute. Se utilizează modele matematice pentru a înțelege răspândirea COVID-19 și pentru a anticipa și a evalua impactul potențial al diverselor măsuri de limitare a răspândirii virusului instituite de statele membre. Rețelele de socializare și operatorii de rețele de telefonie mobilă pot oferi o multitudine de date privind mobilitatea, interacțiunile sociale, precum și rapoarte voluntare referitoare la cazurile de îmbolnăvire ușoară (de exemplu prin supraveghere participativă) și/sau semnale indirecte timpurii privind răspândirea bolii (de exemplu căutări/postări având drept obiect simptome neobișnuite). Dacă sunt puse în comun și utilizate în mod anonim și agregat, în conformitate cu normele UE privind protecția datelor și a vieții private, astfel de date ar putea contribui la ameliorarea calității modelării și a prognozelor privind pandemia la nivelul UE. Centrul Comun de Cercetare (JRC) și ECDC pot centraliza aceste activități de colectare a datelor și de modelare.

| 2. | Crearea unui cadru de depistare a contacților și de avertizare cu ajutorul aplicațiilor pentru dispozitive mobile care să respecte confidențialitatea datelor: aplicațiile mobile care avertizează cetățenii cu privire la un risc crescut din cauza contactului cu o persoană testată pozitiv în ceea ce privește COVID-19 sunt deosebit de relevante în faza de ridicare a măsurilor de limitare a răspândirii virusului, atunci când riscul de infecție crește pe măsură ce oamenii intră tot mai mult în contact unii cu alții. După cum s-a constatat în cazul altor țări care se confruntă cu pandemia de COVID-19, aceste aplicații pot contribui la întreruperea lanțurilor de infectare și la reducerea riscului de transmitere a virusului. Prin urmare, acestea ar trebui să fie un element important în cadrul strategiilor puse în aplicare de statele membre, în completarea altor măsuri, cum ar fi extinderea capacităților de testare. Utilizarea unor astfel de aplicații mobile ar trebui să fie voluntară pentru persoane fizice, să se bazeze pe acordul utilizatorilor și să fie pe deplin conformă cu normele europene în materie de protecție a vieții private și a datelor cu caracter personal. Atunci când utilizează aplicații de depistare, utilizatorii ar trebui să păstreze controlul asupra propriilor date. Autoritățile naționale din domeniul sănătății ar trebui să participe la conceperea sistemului. Depistarea proximității dintre dispozitivele mobile ar trebui permisă numai în mod anonim și agregat, fără a se monitoriza cetățenii, iar numele persoanelor care ar putea fi infectate nu ar trebui să fie dezvăluite altor utilizatori. Aplicațiile mobile de depistare și de avertizare ar trebui să facă obiectul unor cerințe stricte în materie de transparență și să fie dezactivate de îndată ce criza CODVI-19 va fi depășită, iar toate datele rămase ar trebui să fie șterse. Având în vedere efectele de rețea, răspândirea pe scară largă a unei aplicații paneuropene de referință sau cel puțin interoperabilitatea și schimbul de rezultate între astfel de aplicații ar permite o avertizare mai eficace a persoanelor vizate și o monitorizare mai eficientă a rezultatelor politicii de sănătate publică. Comisia a adoptat, la 8 aprilie 2020, o recomandare (7) care instituie un proces de elaborare a unei abordări europene comune („setul de instrumente”) pentru utilizarea de mijloace digitale care să le ofere cetățenilor capacitatea de a lua măsuri de distanțare socială eficace și mai bine direcționate (8). Această abordare comună va fi completată de orientări ale Comisiei care vor specifica principiile relevante privind respectarea vieții private și protecția datelor. Încrederea în aceste aplicații și asigurarea de către acestea a respectării vieții private și a protecției datelor sunt esențiale pentru ca aceste aplicații să se bucure de succes și să fie eficace. |
| --- | --- |

2.

Crearea unui cadru de depistare a contacților și de avertizare cu ajutorul aplicațiilor pentru dispozitive mobile care să respecte confidențialitatea datelor: aplicațiile mobile care avertizează cetățenii cu privire la un risc crescut din cauza contactului cu o persoană testată pozitiv în ceea ce privește COVID-19 sunt deosebit de relevante în faza de ridicare a măsurilor de limitare a răspândirii virusului, atunci când riscul de infecție crește pe măsură ce oamenii intră tot mai mult în contact unii cu alții. După cum s-a constatat în cazul altor țări care se confruntă cu pandemia de COVID-19, aceste aplicații pot contribui la întreruperea lanțurilor de infectare și la reducerea riscului de transmitere a virusului. Prin urmare, acestea ar trebui să fie un element important în cadrul strategiilor puse în aplicare de statele membre, în completarea altor măsuri, cum ar fi extinderea capacităților de testare. Utilizarea unor astfel de aplicații mobile ar trebui să fie voluntară pentru persoane fizice, să se bazeze pe acordul utilizatorilor și să fie pe deplin conformă cu normele europene în materie de protecție a vieții private și a datelor cu caracter personal. Atunci când utilizează aplicații de depistare, utilizatorii ar trebui să păstreze controlul asupra propriilor date. Autoritățile naționale din domeniul sănătății ar trebui să participe la conceperea sistemului. Depistarea proximității dintre dispozitivele mobile ar trebui permisă numai în mod anonim și agregat, fără a se monitoriza cetățenii, iar numele persoanelor care ar putea fi infectate nu ar trebui să fie dezvăluite altor utilizatori. Aplicațiile mobile de depistare și de avertizare ar trebui să facă obiectul unor cerințe stricte în materie de transparență și să fie dezactivate de îndată ce criza CODVI-19 va fi depășită, iar toate datele rămase ar trebui să fie șterse. Având în vedere efectele de rețea, răspândirea pe scară largă a unei aplicații paneuropene de referință sau cel puțin interoperabilitatea și schimbul de rezultate între astfel de aplicații ar permite o avertizare mai eficace a persoanelor vizate și o monitorizare mai eficientă a rezultatelor politicii de sănătate publică. Comisia a adoptat, la 8 aprilie 2020, o recomandare (7) care instituie un proces de elaborare a unei abordări europene comune („setul de instrumente”) pentru utilizarea de mijloace digitale care să le ofere cetățenilor capacitatea de a lua măsuri de distanțare socială eficace și mai bine direcționate (8). Această abordare comună va fi completată de orientări ale Comisiei care vor specifica principiile relevante privind respectarea vieții private și protecția datelor. Încrederea în aceste aplicații și asigurarea de către acestea a respectării vieții private și a protecției datelor sunt esențiale pentru ca aceste aplicații să se bucure de succes și să fie eficace.

| 3. | Extinderea capacității de testare și armonizarea metodologiilor de testare: în absența unui vaccin, populația trebuie să fie protejată cât mai mult posibil de infecție. Prin urmare, disponibilitatea unor testări pe scară largă care să poată oferi rezultate rapide și fiabile este esențială pentru a face față pandemiei și este, de asemenea, o condiție prealabilă pentru ridicarea măsurilor de distanțare socială în viitor. (Acest lucru este, de asemenea, important pentru eficacitatea aplicațiilor de depistare a contacților, astfel cum s-a subliniat mai sus).
  Pentru a îmbunătăți testarea în statele membre este nevoie de o abordare orientată pe trei axe:






  a) | dezvoltarea și extinderea capacității de diagnosticare susținută a COVID-19 în cadrul spitalelor și al structurilor de asistență primară și de proximitate, precum și în cadrul structurilor de testare descentralizate, care să fie accesibilă tuturor grupurilor de risc și persoanelor cu responsabilități de îngrijire a persoanelor vulnerabile, precum și persoanelor simptomatice sau aflate în legătură strânsă cu cazuri confirmate; |
| --- | --- | --- |

3.

Extinderea capacității de testare și armonizarea metodologiilor de testare: în absența unui vaccin, populația trebuie să fie protejată cât mai mult posibil de infecție. Prin urmare, disponibilitatea unor testări pe scară largă care să poată oferi rezultate rapide și fiabile este esențială pentru a face față pandemiei și este, de asemenea, o condiție prealabilă pentru ridicarea măsurilor de distanțare socială în viitor. (Acest lucru este, de asemenea, important pentru eficacitatea aplicațiilor de depistare a contacților, astfel cum s-a subliniat mai sus).

Pentru a îmbunătăți testarea în statele membre este nevoie de o abordare orientată pe trei axe:

a)

dezvoltarea și extinderea capacității de diagnosticare susținută a COVID-19 în cadrul spitalelor și al structurilor de asistență primară și de proximitate, precum și în cadrul structurilor de testare descentralizate, care să fie accesibilă tuturor grupurilor de risc și persoanelor cu responsabilități de îngrijire a persoanelor vulnerabile, precum și persoanelor simptomatice sau aflate în legătură strânsă cu cazuri confirmate;

| b) | instituirea unor scheme de testare adecvate, prin care să se precizeze ce (combinații de) teste ar trebui efectuate în fiecare stadiu și care să stabilească prioritatea aplicării testelor anumitor categorii (de exemplu lucrătorilor din domeniul sănătății, persoanelor care se întorc la locul de muncă, persoanelor în vârstă aflate în centre de îngrijire etc.). Testele aplicate ar trebui să aibă o calitate acceptabilă și ar trebui efectuate astfel încât să existe o acceptare reciprocă a datelor de testare în interiorul statelor membre și între acestea. Introducerea și difuzarea testelor serologice menite să evalueze imunitatea dobândită de populație fac parte din această strategie; |
| --- | --- |

b)

instituirea unor scheme de testare adecvate, prin care să se precizeze ce (combinații de) teste ar trebui efectuate în fiecare stadiu și care să stabilească prioritatea aplicării testelor anumitor categorii (de exemplu lucrătorilor din domeniul sănătății, persoanelor care se întorc la locul de muncă, persoanelor în vârstă aflate în centre de îngrijire etc.). Testele aplicate ar trebui să aibă o calitate acceptabilă și ar trebui efectuate astfel încât să existe o acceptare reciprocă a datelor de testare în interiorul statelor membre și între acestea. Introducerea și difuzarea testelor serologice menite să evalueze imunitatea dobândită de populație fac parte din această strategie;

| c) | ar putea fi avută în vedere introducerea și difuzarea kiturilor de autotestare, odată ce acestea vor fi validate în mod corespunzător și se va asigura fiabilitatea acestora. Un punct de referință public prin care să se realizeze contactele și care să furnizeze instrucțiuni privind utilizarea și monitorizarea utilizării acestor kituri va permite testarea individuală a persoanelor cu simptome de COVID-19, evitându-se în același timp contaminarea altor persoane. Aceste măsuri ar reduce presiunea asupra sistemelor de sănătate. |
| --- | --- |

c)

ar putea fi avută în vedere introducerea și difuzarea kiturilor de autotestare, odată ce acestea vor fi validate în mod corespunzător și se va asigura fiabilitatea acestora. Un punct de referință public prin care să se realizeze contactele și care să furnizeze instrucțiuni privind utilizarea și monitorizarea utilizării acestor kituri va permite testarea individuală a persoanelor cu simptome de COVID-19, evitându-se în același timp contaminarea altor persoane. Aceste măsuri ar reduce presiunea asupra sistemelor de sănătate.

Alinierea metodologiilor de testare este o componentă esențială a acestei abordări și necesită schimburi de experiență pentru a obține rezultate comparabile în întreaga UE și în interiorul statelor membre. Comisia prezintă orientări privind diferitele teste pentru COVID-19 și performanțele acestora, pe baza consultării cu ECDC, care a inclus chestiunea testelor în evaluarea riscurilor, pe care o actualizează periodic. Va continua activitatea de aliniere a abordărilor de evaluare a performanțelor testelor la nivelul UE. Comisia va facilita compilarea tuturor studiilor științifice relevante și va acționa ca punct unic de contact pentru a pune datele și rezultatele care apar la dispoziția statelor membre și a cercetătorilor. În cooperare cu statele membre și în urma consultărilor cu ECDC, Comisia va crea o rețea de laboratoare de referință pentru COVID-19 în întreaga Uniune, precum și o platformă de sprijin.

| 4. | Mărirea capacității și a rezilienței sistemelor de sănătate: ridicarea treptată a anumitor măsuri de izolare va duce, în mod inevitabil, la noi infectări. De aceea, este esențial ca noii pacienți COVID-19 să poată beneficia de îngrijiri medicale adecvate, în special în spitale, în cazurile în care acest lucru va fi necesar. Asigurarea unei capacități de spitalizare suficiente și a unei asistențe medicale primare solide, protejarea capacității de finanțare a sistemului de sănătate, un personal medical bine instruit și recuperat în mod adecvat și garantarea accesului la asistență medicală pentru toți vor fi elemente decisive pentru reziliența sistemelor de sănătate în perioada de tranziție. Comisia a mobilizat instrumentele bugetare ale UE pentru a furniza resurse suplimentare, constând inclusiv în personal suplimentar, pentru sprijinirea sistemelor de asistență medicală în lupta împotriva crizei provocate de pandemia de COVID-19, contribuind astfel la salvarea de vieți omenești (9). |
| --- | --- |

4.

Mărirea capacității și a rezilienței sistemelor de sănătate: ridicarea treptată a anumitor măsuri de izolare va duce, în mod inevitabil, la noi infectări. De aceea, este esențial ca noii pacienți COVID-19 să poată beneficia de îngrijiri medicale adecvate, în special în spitale, în cazurile în care acest lucru va fi necesar. Asigurarea unei capacități de spitalizare suficiente și a unei asistențe medicale primare solide, protejarea capacității de finanțare a sistemului de sănătate, un personal medical bine instruit și recuperat în mod adecvat și garantarea accesului la asistență medicală pentru toți vor fi elemente decisive pentru reziliența sistemelor de sănătate în perioada de tranziție. Comisia a mobilizat instrumentele bugetare ale UE pentru a furniza resurse suplimentare, constând inclusiv în personal suplimentar, pentru sprijinirea sistemelor de asistență medicală în lupta împotriva crizei provocate de pandemia de COVID-19, contribuind astfel la salvarea de vieți omenești (9).

| 5. | Consolidarea în continuare a capacităților în materie de echipamente medicale și echipamente individuale de protecție: criza provocată de pandemia de COVID-19 a condus la o creștere masivă a cererii de echipamente medicale și echipamente individuale de protecție, cum ar fi ventilatoarele pulmonare, kiturile de testare și măștile. Nu există însă întotdeauna o ofertă pe măsura acestei cereri. Astfel, în primele săptămâni de criză s-au observat o concurență între achizițiile publice de la nivel național, cele de la nivel regional și cele comune de la nivelul UE, întreruperi ale lanțurilor de aprovizionare, inclusiv din cauza restricțiilor privind exportul, și o lipsă a informațiilor privind nevoile diverselor state membre. Produse esențiale fie nu ajung la destinație, fie ajung, dar cu întârzieri semnificative. Concurența dintre statele membre și partenerii internaționali a condus la o creștere semnificativă a prețurilor. Acest lucru a evidențiat importanța coordonării pentru a asigura o aprovizionare adecvată la nivelul întregii Uniuni. Comisia acționează în consecință, împreună cu statele membre (10). Pentru ca utilizarea echipamentelor individuale de protecție să fie cât mai eficace cu putință, ar trebui ca aceasta să se bazeze pe cunoștințele și sfaturile de specialitate, aflate în continuă evoluție (11).
  Echipamentele medicale, cum ar fi ventilatoarele pulmonare, sunt evaluate și certificate în mod normal la nivel național, prin intermediul unor evaluări de conformitate sau al autocertificării, de către un organism care primește notificări în acest sens. Acest proces poate dura câteva luni. Comisia invită organismele care primesc notificările să acorde prioritate echipamentelor medicale esențiale în lupta împotriva COVI-19, pe baza unei liste care urmează să fie convenită cu statele membre.
  În ceea ce privește evaluarea siguranței și a performanței dispozitivelor medicale și a echipamentelor individuale de protecție, autoritățile naționale ar trebui să își comunice reciproc bunele practici și să ajungă la un consens privind abordările comune, cu ajutorul organismelor care primesc notificările, după caz. Statele membre ar trebui să instituie un punct de contact unic pentru toate aspectele legate de echipamentele individuale de protecție și dispozitivele medicale, pentru a pune în legătură organismele de testare și autoritățile relevante de supraveghere a pieței.
  Asigurarea unor cantități suficiente de echipamente și de medicamente pentru ridicarea măsurilor de izolare poate necesita un grad de cooperare între întreprinderi, inclusiv între concurenți, în anumite ecosisteme economice, mai mare decât se permite în mod normal. Comisia furnizează și va continua să furnizeze, în funcție de necesități, orientări în materie de legislație antitrust și asigurări privind cooperarea dintre întreprinderile din cadrul ecosistemelor economice pentru a depăși deficitele de bunuri și servicii necesare în vederea unei ridicări treptate a măsurilor de limitare a răspândirii virusului. Comisia și autoritățile naționale de concurență, prin intermediul Rețelei europene în domeniul concurenței (REC), vor asigura, de asemenea, o aplicare coerentă a prezentelor orientări în acțiunile lor de asigurare a respectării legii. |
| --- | --- |

5.

Consolidarea în continuare a capacităților în materie de echipamente medicale și echipamente individuale de protecție: criza provocată de pandemia de COVID-19 a condus la o creștere masivă a cererii de echipamente medicale și echipamente individuale de protecție, cum ar fi ventilatoarele pulmonare, kiturile de testare și măștile. Nu există însă întotdeauna o ofertă pe măsura acestei cereri. Astfel, în primele săptămâni de criză s-au observat o concurență între achizițiile publice de la nivel național, cele de la nivel regional și cele comune de la nivelul UE, întreruperi ale lanțurilor de aprovizionare, inclusiv din cauza restricțiilor privind exportul, și o lipsă a informațiilor privind nevoile diverselor state membre. Produse esențiale fie nu ajung la destinație, fie ajung, dar cu întârzieri semnificative. Concurența dintre statele membre și partenerii internaționali a condus la o creștere semnificativă a prețurilor. Acest lucru a evidențiat importanța coordonării pentru a asigura o aprovizionare adecvată la nivelul întregii Uniuni. Comisia acționează în consecință, împreună cu statele membre (10). Pentru ca utilizarea echipamentelor individuale de protecție să fie cât mai eficace cu putință, ar trebui ca aceasta să se bazeze pe cunoștințele și sfaturile de specialitate, aflate în continuă evoluție (11).

Echipamentele medicale, cum ar fi ventilatoarele pulmonare, sunt evaluate și certificate în mod normal la nivel național, prin intermediul unor evaluări de conformitate sau al autocertificării, de către un organism care primește notificări în acest sens. Acest proces poate dura câteva luni. Comisia invită organismele care primesc notificările să acorde prioritate echipamentelor medicale esențiale în lupta împotriva COVI-19, pe baza unei liste care urmează să fie convenită cu statele membre.

În ceea ce privește evaluarea siguranței și a performanței dispozitivelor medicale și a echipamentelor individuale de protecție, autoritățile naționale ar trebui să își comunice reciproc bunele practici și să ajungă la un consens privind abordările comune, cu ajutorul organismelor care primesc notificările, după caz. Statele membre ar trebui să instituie un punct de contact unic pentru toate aspectele legate de echipamentele individuale de protecție și dispozitivele medicale, pentru a pune în legătură organismele de testare și autoritățile relevante de supraveghere a pieței.

Asigurarea unor cantități suficiente de echipamente și de medicamente pentru ridicarea măsurilor de izolare poate necesita un grad de cooperare între întreprinderi, inclusiv între concurenți, în anumite ecosisteme economice, mai mare decât se permite în mod normal. Comisia furnizează și va continua să furnizeze, în funcție de necesități, orientări în materie de legislație antitrust și asigurări privind cooperarea dintre întreprinderile din cadrul ecosistemelor economice pentru a depăși deficitele de bunuri și servicii necesare în vederea unei ridicări treptate a măsurilor de limitare a răspândirii virusului. Comisia și autoritățile naționale de concurență, prin intermediul Rețelei europene în domeniul concurenței (REC), vor asigura, de asemenea, o aplicare coerentă a prezentelor orientări în acțiunile lor de asigurare a respectării legii.

| 6. | Dezvoltarea unui vaccin sigur și eficace ar avea o contribuție crucială la eradicarea pandemiei de COVID-19. Prin urmare, dezvoltarea acestuia și introducerea sa în regim de urgență sunt esențiale. Comisia mobilizează fonduri suplimentare pentru a încuraja cercetarea în vederea obținerii unui vaccin. Pe baza informațiilor disponibile în prezent și a experienței anterioare în ceea ce privește intervalele de dezvoltare a vaccinurilor, Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) estimează că ar putea dura un an până când un vaccin împotriva COVID-19 va fi gata pentru aprobare și disponibil în cantități suficiente pentru a permite o utilizare pe scară largă și sigură. Comisia, în cooperare cu EMA, optimizează măsurile de reglementare necesare, de la trialurile clinice până la autorizațiile de introducere pe piață, pentru a asigura o accelerare a procesului, asigurând în același timp siguranța. Comisia va îndruma comunitatea științifică și sectorul de profil să își unească forțele în cadrul unor trialuri clinice de mari dimensiuni și va explora modalități de a sprijini extinderea producției de vaccinuri pe termen mediu. Achizițiile publice comune și accesul egal la vaccinuri, odată ce acestea vor fi disponibile, vor fi principiile directoare ale acțiunilor Comisiei. Va fi încurajată cooperarea la nivel internațional, în special pentru a promova accesul la vaccin. |
| --- | --- |

6.

Dezvoltarea unui vaccin sigur și eficace ar avea o contribuție crucială la eradicarea pandemiei de COVID-19. Prin urmare, dezvoltarea acestuia și introducerea sa în regim de urgență sunt esențiale. Comisia mobilizează fonduri suplimentare pentru a încuraja cercetarea în vederea obținerii unui vaccin. Pe baza informațiilor disponibile în prezent și a experienței anterioare în ceea ce privește intervalele de dezvoltare a vaccinurilor, Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) estimează că ar putea dura un an până când un vaccin împotriva COVID-19 va fi gata pentru aprobare și disponibil în cantități suficiente pentru a permite o utilizare pe scară largă și sigură. Comisia, în cooperare cu EMA, optimizează măsurile de reglementare necesare, de la trialurile clinice până la autorizațiile de introducere pe piață, pentru a asigura o accelerare a procesului, asigurând în același timp siguranța. Comisia va îndruma comunitatea științifică și sectorul de profil să își unească forțele în cadrul unor trialuri clinice de mari dimensiuni și va explora modalități de a sprijini extinderea producției de vaccinuri pe termen mediu. Achizițiile publice comune și accesul egal la vaccinuri, odată ce acestea vor fi disponibile, vor fi principiile directoare ale acțiunilor Comisiei. Va fi încurajată cooperarea la nivel internațional, în special pentru a promova accesul la vaccin.

| 7. | În același timp, dezvoltarea unor tratamente și medicamente sigure și eficace, în special prin reorientarea utilizării unor medicamente existente autorizate în prezent pentru alte boli sau afecțiuni, ar putea limita impactul virusului asupra sănătății populației în lunile următoare, economia și societatea putând astfel să se redreseze mai devreme. UE finanțează accesul la supercalcul și la know-how în materie de inteligență artificială pentru a accelera identificarea posibilelor molecule active în medicamentele și compușii existenți. Studiile clinice pentru aceste tratamente au început și, la fel ca în cazul vaccinurilor, Comisia și EMA se pregătesc pentru accelerarea măsurilor de reglementare aplicabile diverselor etape, de la trialurile clinice la autorizația de introducere pe piață. Trebuie să se acorde prioritate creării unor trialuri clinice de mari dimensiuni, pe cât posibil la nivel european, întrucât acestea sunt necesare pentru a genera datele fiabile necesare. Achizițiile publice comune pentru achiziționarea pe scară largă a potențialului tratamente pentru COVID-19 se află într-un stadiu avansat de pregătire. |
| --- | --- |

7.

În același timp, dezvoltarea unor tratamente și medicamente sigure și eficace, în special prin reorientarea utilizării unor medicamente existente autorizate în prezent pentru alte boli sau afecțiuni, ar putea limita impactul virusului asupra sănătății populației în lunile următoare, economia și societatea putând astfel să se redreseze mai devreme. UE finanțează accesul la supercalcul și la know-how în materie de inteligență artificială pentru a accelera identificarea posibilelor molecule active în medicamentele și compușii existenți. Studiile clinice pentru aceste tratamente au început și, la fel ca în cazul vaccinurilor, Comisia și EMA se pregătesc pentru accelerarea măsurilor de reglementare aplicabile diverselor etape, de la trialurile clinice la autorizația de introducere pe piață. Trebuie să se acorde prioritate creării unor trialuri clinice de mari dimensiuni, pe cât posibil la nivel european, întrucât acestea sunt necesare pentru a genera datele fiabile necesare. Achizițiile publice comune pentru achiziționarea pe scară largă a potențialului tratamente pentru COVID-19 se află într-un stadiu avansat de pregătire.

6.   Recomandări

Pe baza avizului științific al ECDC și al Grupului consultativ privind COVID-19, Comisia a elaborat un set de recomandări adresate statelor membre cu privire la modalitățile de ridicare treptată a măsurilor luate pentru limitarea răspândirii virusului:

| 1. | Acțiunea va fi treptată, măsurile vor fi ridicate în mai multe etape, lăsându-se timp suficient (de exemplu o lună) între diferitele etape ale acestui proces, deoarece efectul acestora nu poate fi măsurat decât în timp. |
| --- | --- |

1.

Acțiunea va fi treptată, măsurile vor fi ridicate în mai multe etape, lăsându-se timp suficient (de exemplu o lună) între diferitele etape ale acestui proces, deoarece efectul acestora nu poate fi măsurat decât în timp.

| 2. | Măsurile generale ar trebui să fie înlocuite treptat cu măsuri specifice. În felul acesta, societatea ar putea reveni treptat la normal și, în același timp, populația UE ar urma să fie protejată în continuare de virus. De exemplu:






  a) | Grupurile cele mai vulnerabile ar trebui protejate pentru o perioadă mai îndelungată: deși încă nu există date cuprinzătoare, conform datelor disponibile, persoanele în vârstă și persoanele care suferă de boli cronice sunt expuse unui risc mai mare. Persoanele cu boli psihice reprezintă alt posibil grup de risc. Ar trebui avute în vedere măsuri pentru a proteja în continuare aceste categorii de persoane, odată ce se vor ridica restricțiile pentru restul populației. |
| --- | --- | --- |

2.

Măsurile generale ar trebui să fie înlocuite treptat cu măsuri specifice. În felul acesta, societatea ar putea reveni treptat la normal și, în același timp, populația UE ar urma să fie protejată în continuare de virus. De exemplu:

a)

Grupurile cele mai vulnerabile ar trebui protejate pentru o perioadă mai îndelungată: deși încă nu există date cuprinzătoare, conform datelor disponibile, persoanele în vârstă și persoanele care suferă de boli cronice sunt expuse unui risc mai mare. Persoanele cu boli psihice reprezintă alt posibil grup de risc. Ar trebui avute în vedere măsuri pentru a proteja în continuare aceste categorii de persoane, odată ce se vor ridica restricțiile pentru restul populației.

| b) | Persoanele diagnosticate sau care au simptome ușoare ar trebui să rămână în carantină și să beneficieze de un tratament adecvat: astfel se va favoriza întreruperea lanțurilor de transmitere și limitarea răspândirii bolii. Comisia va cere ECDC să își actualizeze periodic orientările privind criteriile de ieșire din carantină (12). |
| --- | --- |

b)

Persoanele diagnosticate sau care au simptome ușoare ar trebui să rămână în carantină și să beneficieze de un tratament adecvat: astfel se va favoriza întreruperea lanțurilor de transmitere și limitarea răspândirii bolii. Comisia va cere ECDC să își actualizeze periodic orientările privind criteriile de ieșire din carantină (12).

| c) | Actualele măsuri de interdicție generală ar trebui înlocuite prin alternative sigure: acest lucru va permite o combatere direcționată a surselor de risc, facilitând în același timp reluarea treptată a activităților economice necesare (de exemplu, prin curățarea și dezinfectarea sporită și regulată a terminalelor de transport și a vehiculelor, a magazinelor și a locurilor de muncă, în locul interzicerii totale a serviciilor respective, precum și asigurarea unor măsuri sau echipamente adecvate pentru protecția lucrătorilor și a clienților). |
| --- | --- |

c)

Actualele măsuri de interdicție generală ar trebui înlocuite prin alternative sigure: acest lucru va permite o combatere direcționată a surselor de risc, facilitând în același timp reluarea treptată a activităților economice necesare (de exemplu, prin curățarea și dezinfectarea sporită și regulată a terminalelor de transport și a vehiculelor, a magazinelor și a locurilor de muncă, în locul interzicerii totale a serviciilor respective, precum și asigurarea unor măsuri sau echipamente adecvate pentru protecția lucrătorilor și a clienților).

| d) | Stările de urgență generale care conferă puteri excepționale guvernelor ar trebui înlocuite cu intervenții mai specifice din partea guvernelor, în conformitate cu dispozițiile constituționale aplicabile. Astfel se va asigura responsabilitatea democratică și transparența măsurilor luate și acceptarea largă a acestora de către public și se va garanta respectarea drepturilor fundamentale și a statului de drept. |
| --- | --- |

d)

Stările de urgență generale care conferă puteri excepționale guvernelor ar trebui înlocuite cu intervenții mai specifice din partea guvernelor, în conformitate cu dispozițiile constituționale aplicabile. Astfel se va asigura responsabilitatea democratică și transparența măsurilor luate și acceptarea largă a acestora de către public și se va garanta respectarea drepturilor fundamentale și a statului de drept.

| 3. | Procesul de ridicare a măsurilor ar trebui să pornească de la măsurile cu impact local și să fie extins treptat la măsurile cu o acoperire geografică mai largă, ținând seama de specificul național. Acest lucru ar permite luarea unor măsuri mai eficace, adaptate la condițiile locale atunci când este relevant, precum și reinstituirea restricțiilor în funcție de necesități, în cazul apariției unui număr mare de cazuri noi (de exemplu prin introducerea unui cordon sanitar). O astfel de abordare ar permite mai întâi relaxarea măsurilor care afectează în modul cel mai direct viețile oamenilor. De asemenea, statele membre ar putea să țină seama în mai mare măsură de diferențele regionale în ceea ce privește răspândirea COVID-19 pe teritoriul lor. |
| --- | --- |

3.

Procesul de ridicare a măsurilor ar trebui să pornească de la măsurile cu impact local și să fie extins treptat la măsurile cu o acoperire geografică mai largă, ținând seama de specificul național. Acest lucru ar permite luarea unor măsuri mai eficace, adaptate la condițiile locale atunci când este relevant, precum și reinstituirea restricțiilor în funcție de necesități, în cazul apariției unui număr mare de cazuri noi (de exemplu prin introducerea unui cordon sanitar). O astfel de abordare ar permite mai întâi relaxarea măsurilor care afectează în modul cel mai direct viețile oamenilor. De asemenea, statele membre ar putea să țină seama în mai mare măsură de diferențele regionale în ceea ce privește răspândirea COVID-19 pe teritoriul lor.

| 4. | Pentru deschiderea frontierelor noastre interne și externe este necesară o abordare etapizată, care să restabilească în cele din urmă funcționarea normală a spațiului Schengen.






  a) | Controalele la frontierele interne ar trebui eliminate în mod coordonat: Comisia lucrează în permanență cu statele membre pentru a limita impactul reintroducerii controalelor la frontierele interne asupra funcționării pieței interne și a liberei circulații (13). Aceasta face tot ce îi stă în putință pentru a reduce cât mai mult impactul situației actuale asupra sectorului transporturilor, atât în ceea ce privește operatorii, cât și pasagerii. (14) Restricțiile de călătorie și controalele la frontieră aplicate în prezent ar trebui să fie ridicate odată ce situația epidemiologică a regiunilor de frontieră devine suficient de omogenă, iar regulile de distanțare socială sunt aplicate la scară largă și în mod responsabil. În cadrul redeschiderii treptate a frontierelor, ar trebui să se acorde prioritate lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri, evitându-se orice discriminare împotriva lucrătorilor mobili din UE. Statele membre învecinate ar trebui să rămână în strânsă legătură pentru a facilita acest proces, în strânsă coordonare cu Comisia. În faza de tranziție, ar trebui făcute mai multe eforturi pentru a menține fluxul liber al mărfurilor și a asigura securitatea lanțurilor de aprovizionare. Ar trebui mai întâi relaxate restricțiile de călătorie între zonele în care se raportează o circulație redusă și comparabilă a virusului. ECDC, în cooperare cu statele membre, va stabili o listă a acestor zone. De asemenea, Comisia va prezenta orientări mai detaliate în vederea restabilirii progresive a serviciilor de transport, a conectivității și a liberei circulații cât mai rapid posibil, în funcție de situația sanitară, inclusiv în ceea ce privește planificarea vacanțelor de vară. |
| --- | --- | --- |

4.

Pentru deschiderea frontierelor noastre interne și externe este necesară o abordare etapizată, care să restabilească în cele din urmă funcționarea normală a spațiului Schengen.

a)

Controalele la frontierele interne ar trebui eliminate în mod coordonat: Comisia lucrează în permanență cu statele membre pentru a limita impactul reintroducerii controalelor la frontierele interne asupra funcționării pieței interne și a liberei circulații (13). Aceasta face tot ce îi stă în putință pentru a reduce cât mai mult impactul situației actuale asupra sectorului transporturilor, atât în ceea ce privește operatorii, cât și pasagerii. (14) Restricțiile de călătorie și controalele la frontieră aplicate în prezent ar trebui să fie ridicate odată ce situația epidemiologică a regiunilor de frontieră devine suficient de omogenă, iar regulile de distanțare socială sunt aplicate la scară largă și în mod responsabil. În cadrul redeschiderii treptate a frontierelor, ar trebui să se acorde prioritate lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri, evitându-se orice discriminare împotriva lucrătorilor mobili din UE. Statele membre învecinate ar trebui să rămână în strânsă legătură pentru a facilita acest proces, în strânsă coordonare cu Comisia. În faza de tranziție, ar trebui făcute mai multe eforturi pentru a menține fluxul liber al mărfurilor și a asigura securitatea lanțurilor de aprovizionare. Ar trebui mai întâi relaxate restricțiile de călătorie între zonele în care se raportează o circulație redusă și comparabilă a virusului. ECDC, în cooperare cu statele membre, va stabili o listă a acestor zone. De asemenea, Comisia va prezenta orientări mai detaliate în vederea restabilirii progresive a serviciilor de transport, a conectivității și a liberei circulații cât mai rapid posibil, în funcție de situația sanitară, inclusiv în ceea ce privește planificarea vacanțelor de vară.

| b) | Redeschiderea frontierelor externe și accesul în UE al rezidenților din țări terțe ar trebui să aibă loc într-o a doua etapă și să țină seama de răspândirea virusului în afara granițelor UE, precum și de riscurile de reintroducere. Pentru protejarea măsurilor de distanțare socială luate de statele membre ale UE și de țările asociate spațiului Schengen, va fi necesară o reexaminare continuă a necesității de restricționare a deplasărilor neesențiale către UE. (15) |
| --- | --- |

b)

Redeschiderea frontierelor externe și accesul în UE al rezidenților din țări terțe ar trebui să aibă loc într-o a doua etapă și să țină seama de răspândirea virusului în afara granițelor UE, precum și de riscurile de reintroducere. Pentru protejarea măsurilor de distanțare socială luate de statele membre ale UE și de țările asociate spațiului Schengen, va fi necesară o reexaminare continuă a necesității de restricționare a deplasărilor neesențiale către UE. (15)

| 5. | Relansarea activităților economice ar trebui aplicată în etape, astfel încât autoritățile și întreprinderile să se poată adapta în mod corespunzător la reluarea treptată a activităților în condiții de siguranță. Există mai multe modele (profesii cu un nivel scăzut de contacte interpersonale, activități care pot fi desfășurate prin muncă la distanță, importanța economică, organizarea muncii în schimburi etc.), însă ar trebui să se evite întoarcerea simultană la muncă a întregii populații, acordându-se prioritate categoriilor și sectoarelor care sunt expuse unui risc mai mic și care sunt esențiale pentru facilitarea activității economice (de exemplu transporturile). Întrucât distanțarea socială ar trebui să se aplice în continuare în mare măsură, munca la distanță ar trebui încurajată și în etapele următoare. La locul de muncă, ar trebui respectate normele privind sănătatea și siguranța la locul de muncă impuse de pandemie.
  Comisia va crea o funcție de alertă rapidă pentru a identifica întreruperile lanțurilor de aprovizionare și ale lanțurilor valorice, bazându-se, printre altele, pe rețele existente precum Rețeaua întreprinderilor europene, clustere, camerele de comerț și asociațiile profesionale, reprezentanții IMM-urilor, precum și pe alți actori, cum ar fi partenerii sociali la nivel european. Se vor căuta cele mai bune soluții disponibile pentru a face față acestor perturbări, care ar putea fi provocate de asimetrii în ridicarea măsurilor de limitare a răspândirii (în interiorul sau în exteriorul UE), de falimentul întreprinderilor sau de intervenția unor actori din țari terțe. |
| --- | --- |

5.

Relansarea activităților economice ar trebui aplicată în etape, astfel încât autoritățile și întreprinderile să se poată adapta în mod corespunzător la reluarea treptată a activităților în condiții de siguranță. Există mai multe modele (profesii cu un nivel scăzut de contacte interpersonale, activități care pot fi desfășurate prin muncă la distanță, importanța economică, organizarea muncii în schimburi etc.), însă ar trebui să se evite întoarcerea simultană la muncă a întregii populații, acordându-se prioritate categoriilor și sectoarelor care sunt expuse unui risc mai mic și care sunt esențiale pentru facilitarea activității economice (de exemplu transporturile). Întrucât distanțarea socială ar trebui să se aplice în continuare în mare măsură, munca la distanță ar trebui încurajată și în etapele următoare. La locul de muncă, ar trebui respectate normele privind sănătatea și siguranța la locul de muncă impuse de pandemie.

Comisia va crea o funcție de alertă rapidă pentru a identifica întreruperile lanțurilor de aprovizionare și ale lanțurilor valorice, bazându-se, printre altele, pe rețele existente precum Rețeaua întreprinderilor europene, clustere, camerele de comerț și asociațiile profesionale, reprezentanții IMM-urilor, precum și pe alți actori, cum ar fi partenerii sociali la nivel european. Se vor căuta cele mai bune soluții disponibile pentru a face față acestor perturbări, care ar putea fi provocate de asimetrii în ridicarea măsurilor de limitare a răspândirii (în interiorul sau în exteriorul UE), de falimentul întreprinderilor sau de intervenția unor actori din țari terțe.

| 6. | Adunările de persoane ar trebui autorizate treptat. Procesul de reflecție desfășurat de statele membre pentru a stabili ordinea optimă a diferitelor etape ar trebui să se concentreze asupra specificului diferitelor categorii de activități, cum ar fi:






  a) | școlile și universitățile (prevăzându-se măsuri specifice, cum ar fi pauze de prânz la ore diferite, o curățenie mai strictă, clase mai mici, utilizarea într-o mai mare măsură a instrumentelor de învățare online etc.); |
| --- | --- | --- |

6.

Adunările de persoane ar trebui autorizate treptat. Procesul de reflecție desfășurat de statele membre pentru a stabili ordinea optimă a diferitelor etape ar trebui să se concentreze asupra specificului diferitelor categorii de activități, cum ar fi:

a)

școlile și universitățile (prevăzându-se măsuri specifice, cum ar fi pauze de prânz la ore diferite, o curățenie mai strictă, clase mai mici, utilizarea într-o mai mare măsură a instrumentelor de învățare online etc.);

| b) | activitatea comercială (comerț cu amănuntul), cu o eventuală graduare (impunerea unui număr maxim de persoane etc.); |
| --- | --- |

b)

activitatea comercială (comerț cu amănuntul), cu o eventuală graduare (impunerea unui număr maxim de persoane etc.);

| c) | măsuri privind activitățile sociale (restaurante, cafenele etc.), cu o posibilă graduare (program de lucru restrâns, impunerea unui număr maxim de persoane etc.); |
| --- | --- |

c)

măsuri privind activitățile sociale (restaurante, cafenele etc.), cu o posibilă graduare (program de lucru restrâns, impunerea unui număr maxim de persoane etc.);

| d) | reuniuni de masă (festivaluri, concerte etc.). |
| --- | --- |

d)

reuniuni de masă (festivaluri, concerte etc.).

Reintroducerea treptată a serviciilor de transport ar trebui să fie adaptată în funcție de eliminarea treptată a restricțiilor de călătorie și de reintroducerea treptată a anumitor tipuri de activități, ținând seama, în același timp, de nivelul de risc din zonele în cauză. Transportul individual, cu risc mai scăzut (de exemplu autoturismele personale) ar trebui autorizat cât mai curând posibil, în timp ce modalitățile de transport colectiv ar trebui reintroduse treptat, cu aplicarea măsurilor sanitare necesare (reducerea densității pasagerilor în vehicule, creșterea frecvenței serviciilor, furnizarea de echipamente individuale de protecție pentru personalul din transporturi și/sau pasageri, bariere de protecție, furnizarea de gel igienizant/dezinfectant în terminalele de transport și în vehicule etc.).

| 7. | Eforturile de prevenire a răspândirii virusului ar trebui continuate: campaniile de sensibilizare ar trebui să încurajeze în continuare populația să aplice în continuare practicile solide de igienă dobândite (utilizarea de dezinfectanți, spălarea mâinilor, regulile de conduită atunci când se tușește/strănută, curățarea suprafețelor de contact etc.). Recomandările privind distanțarea socială ar trebui să fie aplicate în continuare. Cetățenii ar trebui să dispună de informații complete privind evoluția situației, astfel încât să poată contribui la stoparea transmiterii virusului prin intermediul măsurilor luate individual și al unui comportament responsabil. Cele mai recente orientări ale ECDC (16) indică faptul că utilizarea măștilor în public poate fi utilă. Se poate avea în vedere utilizarea măștilor în cadrul comunităților, în special în spațiile aglomerate și închise, cum ar fi magazinele alimentare și centrele comerciale, sau în mijloacele de transport în comun. Se poate avea în vedere utilizarea de măști nemedicale din diverse materiale textile, în special atunci când, din cauza problemelor de aprovizionare și a utilizării prioritare de către personalul medical, măștile medicale nu sunt disponibile pentru public. Utilizarea de măști în cadrul comunităților ar trebui totuși să fie considerată o măsură complementară și să nu înlocuiască măsurile preventive stabilite, precum distanțarea fizică, regulile de conduită legate de respirație, igiena strictă a mâinilor și evitarea atingerii feței, a nasului, a ochilor și a gurii. Trebuie să se acorde întotdeauna prioritate utilizării măștilor medicale de către personalul sanitar în raport cu utilizarea la nivelul comunității. Recomandările privind utilizarea măștilor în cadrul comunităților ar trebui să ia în considerare cu atenție lacunele în materie de dovezi, situația aprovizionării, precum și potențialele efecte secundare negative. |
| --- | --- |

7.

Eforturile de prevenire a răspândirii virusului ar trebui continuate: campaniile de sensibilizare ar trebui să încurajeze în continuare populația să aplice în continuare practicile solide de igienă dobândite (utilizarea de dezinfectanți, spălarea mâinilor, regulile de conduită atunci când se tușește/strănută, curățarea suprafețelor de contact etc.). Recomandările privind distanțarea socială ar trebui să fie aplicate în continuare. Cetățenii ar trebui să dispună de informații complete privind evoluția situației, astfel încât să poată contribui la stoparea transmiterii virusului prin intermediul măsurilor luate individual și al unui comportament responsabil. Cele mai recente orientări ale ECDC (16) indică faptul că utilizarea măștilor în public poate fi utilă. Se poate avea în vedere utilizarea măștilor în cadrul comunităților, în special în spațiile aglomerate și închise, cum ar fi magazinele alimentare și centrele comerciale, sau în mijloacele de transport în comun. Se poate avea în vedere utilizarea de măști nemedicale din diverse materiale textile, în special atunci când, din cauza problemelor de aprovizionare și a utilizării prioritare de către personalul medical, măștile medicale nu sunt disponibile pentru public. Utilizarea de măști în cadrul comunităților ar trebui totuși să fie considerată o măsură complementară și să nu înlocuiască măsurile preventive stabilite, precum distanțarea fizică, regulile de conduită legate de respirație, igiena strictă a mâinilor și evitarea atingerii feței, a nasului, a ochilor și a gurii. Trebuie să se acorde întotdeauna prioritate utilizării măștilor medicale de către personalul sanitar în raport cu utilizarea la nivelul comunității. Recomandările privind utilizarea măștilor în cadrul comunităților ar trebui să ia în considerare cu atenție lacunele în materie de dovezi, situația aprovizionării, precum și potențialele efecte secundare negative.

| 8. | Acțiunile ar trebui monitorizate în mod constant și ar trebui să se pregătească terenul pentru revenirea, dacă va fi necesar, la măsuri mai stricte de limitare a răspândirii, în cazul unei creșteri excesive a ratelor de infectare și ținând cont de situația internațională în ceea ce privește răspândirea. Deciziile privind reintroducerea unor măsuri mai stricte sau momentul reintroducerii acestora ar trebui să se bazeze pe un plan oficial, care să prevadă criterii explicite. Pregătirea ar trebui să implice consolidarea sistemelor de sănătate pentru a face față unor eventuale recrudescențe ale răspândirii virusului. Comisia va cere ECDC să elaboreze recomandări privind o abordare comună la nivelul UE pentru viitoarele acțiuni restrictive în cazul unei recrudescențe a bolii, ținând seama de lecțiile învățate până în prezent. |
| --- | --- |

8.

Acțiunile ar trebui monitorizate în mod constant și ar trebui să se pregătească terenul pentru revenirea, dacă va fi necesar, la măsuri mai stricte de limitare a răspândirii, în cazul unei creșteri excesive a ratelor de infectare și ținând cont de situația internațională în ceea ce privește răspândirea. Deciziile privind reintroducerea unor măsuri mai stricte sau momentul reintroducerii acestora ar trebui să se bazeze pe un plan oficial, care să prevadă criterii explicite. Pregătirea ar trebui să implice consolidarea sistemelor de sănătate pentru a face față unor eventuale recrudescențe ale răspândirii virusului. Comisia va cere ECDC să elaboreze recomandări privind o abordare comună la nivelul UE pentru viitoarele acțiuni restrictive în cazul unei recrudescențe a bolii, ținând seama de lecțiile învățate până în prezent.

7.   Concluzie

Consilierea științifică, coordonarea și solidaritatea în cadrul UE sunt principiile esențiale pentru ca statele membre să poată realiza cu succes ridicarea măsurilor actuale de izolare.

În acest context, este necesară o abordare atent calibrată, coordonată și graduală. Pentru a trece la această fază, trebuie să fie operaționale diferite măsuri de însoțire. Comisia a oferit și va continua să ofere instrumente și orientări la nivelul UE în ceea ce privește răspunsul sanitar, precum și economic. Va fi important ca statele membre să susțină și să aplice instrumentele disponibile la nivelul UE.

Comisia va continua să analizeze proporționalitatea măsurilor luate de statele membre pentru a face față pandemiei de COVID-19 pe măsură ce situația evoluează și va interveni pentru a solicita ridicarea măsurilor considerate disproporționate, în special atunci când acestea au impact asupra pieței unice.

Pentru a raționaliza eforturile de coordonare, Comisia va fi pregătită să elaboreze orientări suplimentare, atunci când va fi necesar sau când i se va cere, pentru a asigura o ieșire treptată din izolarea generală. Cu cât tranziția va fi mai strâns coordonată la nivelul UE, cu atât se vor evita efectele negative de răspândire între statele membre, iar punerea în aplicare a măsurilor în diferitele state membre se va consolida reciproc. Orientările UE vor avea în vedere evoluția situației de urgență sanitară și impactul asupra pieței unice. Orientările se vor baza pe informațiile furnizate de Comitetul pentru securitate sanitară și vor ține seama de discuțiile din cadrul Mecanismului integrat pentru un răspuns politic la crize.

De asemenea, Comisia va interacționa cu statele membre pentru a discuta măsurile și inițiativele care urmează să fie finanțate prin Instrumentul pentru sprijin de urgență (17), oferind statelor membre posibilitatea de a prezenta cereri de sprijin. Astfel, Instrumentul pentru sprijin de urgență va oferi o susținere financiară din partea UE pentru gestionarea ieșirii treptate din criză.

Coordonarea cu succes a ridicării măsurilor de limitare a răspândirii la nivelul UE va avea, de asemenea, un impact pozitiv asupra redresării UE. Se impune planificarea strategică a unei redresări care să răspundă nevoilor cetățenilor, caracterizată de accelerarea economiei și de întoarcerea pe calea creșterii durabile, integrând dubla tranziție către o societate digitală și totodată mai verde și desprinzând toate învățămintele din actuala criză, pentru a asigura un bun nivel de pregătire și reziliență a Europei.

---

(1)  https://www.consilium.europa.eu/media/43095/26-vc-euco-statement-ro.pdf

(2)  Serviciile Comisiei; Seth Flaxman, Swapnil Mishra, Axel Gandy et al. Estimating the number of infections and the impact of non-pharmaceutical interventions on COVID-19 in 11 European countries (Estimarea numărului de infecții și a impactului intervențiilor non-farmaceutice asupra pandemiei de COVID-19 în 11 țări europene). Imperial College London (2020).

(3)  Pe lângă măsurile luate la nivel național, Comisia a instituit rapid măsuri de sprijin menite să faciliteze cheltuielile publice naționale, cum ar fi cadrul temporar pentru măsurile de ajutor de stat. Activarea clauzei derogatorii generale a cadrului bugetar al UE va permite, de asemenea, luarea unor măsuri discreționare de stimulare la nivel național. La nivelul UE, Comisia a oferit sprijin financiar și economic din bugetul UE, iar Banca Centrală Europeană a oferit sprijin pentru politica monetară. Pentru o imagine de ansamblu asupra răspunsului economic coordonat la pandemia de COVID-19, a se vedea, de asemenea, comunicările Comisiei COM(2020) 112 final din 13 martie 2020 și COM(2020) 143 final din 2 aprilie 2020.

(4)  Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC), „Coronavirus disease 2019 (COVID-19) in the EU/EEA and the UK – eighth update” [„Boala cauzată de coronavirus 2019 (COVID-19) în UE/SEE și Regatul Unit - a opta actualizare”], 8 aprilie 2020, https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/covid-19-rapid-risk-assessment-coronavirus-disease-2019-eighth-update-8-april-2020.pdf

(5)  În acest context, Comisia a adoptat, la 3 aprilie, Orientările privind Asistența de urgență acordată de UE în cadrul Cooperării transfrontaliere în materie de asistență medicală [C(2020) 2153 final]. Obiectivul acestor orientări este de a facilita cooperarea dintre statele membre în ceea ce privește asistența acordată pacienților care au nevoie de asistență critică, oferind capacitatea disponibilă, în termeni de paturi de spital (precum și de personal medico-sanitar) astfel încât să se degreveze unitățile sanitare suprasolicitate din statele membre care au nevoie de ajutor și să nu se pericliteze funcționarea propriilor sisteme de sănătate.

(6)  De exemplu, Sistemul european de reasigurare pentru indemnizațiile de șomaj, astfel cum a fost propus de Comisie la 2 aprilie [COM (2020) 139 final], va permite sprijinirea persoanelor încadrate în muncă și protejarea persoanelor care și-au pierdut locul de muncă în timpul acestei crize și va reduce, în același timp, presiunea asupra finanțelor publice naționale în condițiile actuale.

(7)  Recomandarea din 8 aprilie 2020 privind un set comun de instrumente la nivelul Uniunii pentru utilizarea tehnologiei și a datelor în scopul de a combate criza provocată de pandemia de COVID-19 și de a ieși din această criză, în special în ceea ce privește aplicațiile mobile și utilizarea datelor anonimizate privind mobilitatea [C(2020) 2296 final].

(8)  Comisia este la curent cu soluțiile dezvoltate de consorții europene cum ar fi Pan-European Privacy-Preserving Proximity Tracing (https://www.pepp-pt.org/).

(9)  în acest context, Comisia a mobilizat Instrumentul pentru sprijin de urgență în cadrul Uniunii. Acesta este instrumentul generic de combatere a crizelor al UE, bazat pe principiul solidarității, care permite un sprijin rapid, flexibil și direct fără precedent. În plus, Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus propune acordarea de sprijin statelor membre pentru luarea de măsuri care să atenueze presiunea asupra sistemelor lor de sănătate și care să consolideze reziliența acestora pentru a consolida capacitățile de răspuns în situații de criză în cadrul sistemelor de sănătate.

(10)  Comisia colaborează cu statele membre pentru a elimina interdicțiile sau restricțiile privind exportul în interiorul UE, în conformitate cu concluzia Consiliului European conform căreia „adoptarea deciziei privind autorizarea exportului de echipamente individuale de protecție ar trebui să ducă la ridicarea completă și efectivă a tuturor formelor de interdicții sau restricții interne”. Comisia a înființat un „dispecerat pentru dispozitive medicale” care facilitează identificarea ofertelor disponibile, inclusiv pentru kiturile de testare, și punerea acestora în legătură cu cererea existentă la nivelul statelor membre. Aceasta implică, de asemenea, colaborarea cu sectorul de profil pentru mărirea producției de către producătorii existenți, precum și facilitarea importurilor și activarea modalităților alternative de producere a echipamentelor. Comisia va institui un sistem de raportare prin care statele membre să precizeze echipamentele medicale de care au nevoie, care va include o cartografiere geografică. Comisia asigură sprijin, prin documente de orientare specifică, entităților nou-intrate pe piața echipamentelor de protecție. Informațiile privind disponibilitatea și capacitatea organismelor de evaluare a conformității vor fi puse la dispoziția operatorilor de pe piață. În plus, Comisia centralizează stocarea de urgență a echipamentelor medicale prin intermediul rescEU. Împreună cu statele membre, Comisia și-a intensificat deja eforturile, prin lansarea unor acțiuni de achiziții publice comune pentru diverse materiale medicale, inclusiv kituri de testare. De asemenea, Comisia a emis, la 1 aprilie 2020, o serie de orientări cu privire la opțiunile și mecanismele de flexibilitate disponibile în cadrul UE privind achizițiile publice pentru achiziționarea bunurilor, a servicii și a lucrărilor necesare pentru a face față crizei [C(2020) 2078]. În plus, Comisia a adoptat, la 8 aprilie 2020, un Cadru temporar pentru evaluarea aspectelor ce țin de normele antitrust referitoare la cooperarea comercială întreprinsă ca răspuns la situațiile de urgență generate de pandemia actuală de COVID-19, pentru a asigura furnizarea și distribuția adecvată de produse și servicii esențiale a căror disponibilitate este limitată în timpul pandemiei de COVID-19 [C(2020) 3200]. În aceeași zi, Comisia a adoptat Orientări privind aprovizionarea optimă și rațională cu medicamente pentru a evita lipsurile în timpul epidemiei de COVID-19 [C(2020) 2272 final].

(11)  În acest context, ECDC a adoptat, la 8 aprilie 2020, un document conținând sfaturi privind reducerea transmiterii COVID-19 de la persoanele potențial asimptomatice sau presimptomatice prin utilizarea măștilor faciale: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/using-face-masks-community-reducing-covid-19-transmission

(12)  ECDC, Orientări privind externarea pacienților și încetarea izolării în contextul transmiterii comunitare a COVID-19 – prima actualizare, 8 aprilie 2020, https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/covid-19-guidance-discharge-and-ending-isolation-first%20update.pdf

(13)  Comisia a publicat orientări privind exercitarea liberei circulații a lucrătorilor pe perioada epidemiei de COVID-19 [C(2020) 2051 final].

(14)  Comisia a propus deja o mai mare flexibilitate a aplicării a normelor existente privind utilizarea sloturilor orare pentru companiile aeriene [Regulamentul (UE) 2020/459 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 al Consiliului privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare] și a adoptat orientări privind culoarele verzi [C(2020) 1897 final] și operațiunile de transport de mărfuri pentru a facilita libera circulație a mărfurilor în UE [C(2020) 2010 final]. Comisia a adoptat, de asemenea, orientări privind drepturile pasagerilor [C(2020) 1830 final] și privind navigatorii, pasagerii și alte persoane aflate la bordul navelor [C(2020) 3100 final].

(15)  La 30 martie, Comisia a adoptat o serie de orientări privind punerea în aplicare a restricției temporare a călătoriilor neesențiale către UE [C(2020) 2050 final]. La 8 aprilie, Comisia a adoptat o Comunicare către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu referitoare la evaluarea aplicării restricției temporare privind călătoriile neesențiale către UE [COM(2020) 148].

(16)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/using-face-masks-community-reducing-covid-19-transmission

(17)  Regulamentul (UE) 2016/369, JO L 70 din 16.3.2016, p. 1.

---

| 17.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 126/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 126/12

---

COMUNICARE A COMISIEI

COVID-19: Orientări privind punerea în aplicare a dispozițiilor relevante ale UE în domeniul procedurilor de azil și de returnare și privind relocarea

(2020/C 126/02)

Virusul COVID-19 s-a răspândit în întreaga lume și a determinat adoptarea de diverse măsuri pentru a încetini ritmul contaminării. La 10 martie 2020, șefii de stat sau de guvern ai statelor membre ale Uniunii Europene au subliniat necesitatea unei abordări europene comune și a unei strânse coordonări cu Comisia (1). În special, miniștrii sănătății și miniștrii de interne au fost invitați să asigure o coordonare adecvată și să urmărească elaborarea de orientări europene comune.

Amploarea amenințării cu care ne confruntăm astăzi la nivel global pune în evidență necesitatea absolută a coordonării la nivelul UE, pentru a maximiza impactul potențial al măsurilor luate la nivel național.

În acest context, Comisia a adoptat la 16 martie 2020 o comunicare către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu prin care a solicitat restricționarea temporară a călătoriilor neesențiale către UE având în vedere epidemia de COVID-19 (2). Derogările de la aceste restricții temporare se aplică persoanelor care au nevoie de protecție internațională sau care trebuie admise pe teritoriul statelor membre din alte motive umanitare. Măsurile luate de statele membre pentru a ține sub control și a limita răspândirea COVID-19 ar trebui să se bazeze pe evaluări ale riscurilor și pe avize științifice și trebuie să rămână proporționale. Orice restricții în domeniul azilului, returnării și relocării trebuie să fie proporționale, puse în aplicare în mod nediscriminatoriu și să ia în considerare principiul nereturnării și obligațiile care decurg în temeiul dreptului internațional.

Pandemia are consecințe directe asupra modului în care sunt puse în aplicare de către statele membre normele UE în materie de azil și returnare, precum și un efect perturbator asupra relocării. Comisia recunoaște pe deplin dificultățile cu care se confruntă statele membre în contextul actual atunci când pun în aplicare normele UE relevante în acest sens. Orice măsură luată în domeniul azilului, relocării și returnării ar trebui să țină seama în totalitate și de măsurile de protecție a sănătății introduse de statele membre pe teritoriile lor pentru a preveni și a ține sub control răspândirea COVID-19.

În acest context, pentru a sprijini statele membre, Comisia a elaborat aceste orientări (denumite în continuare „orientările”), cu sprijinul Biroului European de Sprijin pentru Azil (EASO) și al Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex), fără a aduce atingere principiului conform căruia doar Curtea de Justiție a Uniunii Europene poate furniza interpretări învestite cu autoritate ale dreptului Uniunii.

Orientările prezintă modalitățile de asigurare a continuității procedurilor în măsura posibilului, asigurând în același timp pe deplin protecția sănătății și a drepturilor fundamentale ale oamenilor, în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a UE. În același timp, aceste orientări reamintesc principiile fundamentale care trebuie aplicate în continuare, astfel încât accesul la procedura de azil să existe în continuare în cea mai mare măsură posibilă în timpul pandemiei de COVID-19. În special, toate cererile de protecție internațională trebuie să fie înregistrate și prelucrate, chiar dacă aceste demersuri vor avea loc cu anumite întârzieri. Trebuie asigurat tratamentul de urgență și de bază al bolilor, inclusiv pentru COVID-19.

În acest sens, orientările oferă, de asemenea, consiliere practică și identifică instrumente, inclusiv prin indicarea bunelor practici emergente din statele membre cu privire la modalitățile de continuare a procedurilor de azil și de returnare, precum și a activităților legate de relocare în condițiile actuale, având în vedere că legislația actuală nu prevede consecințele specifice care rezultă dintr-o situație de pandemie.

Pentru a preveni și a limita răspândirea COVID-19, ar trebui aplicate, de asemenea, după caz, măsuri de sănătate publică, cum ar fi examene medicale, distanțarea socială, carantina și izolarea pentru resortisanții țărilor terțe, inclusiv solicitanții de protecție internațională, persoanele relocate sau resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere neregulamentară în Uniune, cu condiția ca aceste măsuri să fie rezonabile, proporționale și nediscriminatorii.

Orientările practice incluse în acest document sunt menite să ofere exemple cu privire la ceea ce se poate face în limitele acquis-ului, exemple pe care fiecare stat membru le poate utiliza dacă este cazul, ținând seama de practicile naționale existente și de resursele disponibile.

Orientările se referă în special la:

Azil: înregistrarea și depunerea cererilor, modalitățile de realizare a interviurilor, precum și aspectele privind condițiile de primire, inclusiv luarea în custodie publică, precum și procedurile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 604/2013 (denumit în continuare „Regulamentul Dublin”).

Relocare: modalități practice pentru a continua, în măsura în care este posibil, operațiunile de pregătire, astfel încât să se permită reluarea fără probleme a relocărilor de îndată ce acest lucru este din nou posibil.

Returnare: măsuri practice care ar putea facilita efectuarea procedurilor de returnare în circumstanțele actuale, sprijinind returnarea voluntară și reintegrarea, protejând migranții de consecințele nedorite ale măsurilor restrictive asupra deplasărilor internaționale, garantând accesul la servicii esențiale adecvate și clarificând, în același timp, condițiile în care luarea în custodie publică a migranților în situație neregulamentară este rezonabilă și proporțională.

Furnizarea de orientări este un exercițiu dinamic, care ar putea fi necesar să evolueze. Acest exercițiu va fi completat de activități ale agențiilor UE relevante sub forma organizării unor reuniuni tematice specifice (3) pentru a sprijini statele membre cu consiliere practică suplimentară și pentru a facilita schimbul de bune practici. În plus, sunt disponibile, de asemenea, orientări generale ale EASO cu privire la mai multe aspecte esențiale specifice care fac obiectul prezentelor orientări (4).

1.   Azil

Măsurile luate la nivel național pentru a limita interacțiunea socială între personalul din domeniul azilului și solicitanții de azil au un impact asupra proceselor de azil. Cu toate că autoritățile sanitare naționale pot lua măsurile necesare, pe baza evaluării riscurilor și a avizelor științifice, pentru a ține sub control și a limita răspândirea COVID-19, astfel de măsuri ar trebui să fie proporționale și să respecte legislația UE, inclusiv Carta drepturilor fundamentale. Prin urmare, chiar dacă există întârzieri, cererile resortisanților țărilor terțe care solicită protecție internațională trebuie să fie înregistrate de autorități și aceștia trebuie să fie în măsură să le depună. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită situației persoanelor vulnerabile, familiilor și minorilor (inclusiv minorii neînsoțiți), iar toți solicitanții de protecție internațională trebuie să fie tratați cu demnitate și, cel puțin, să poată avea acces la drepturile lor fundamentale și să și le poată exercita.

În ceea ce privește procedurile de azil, având în vedere că o situație precum cea generată de pandemia de COVID-19 nu a fost prevăzută în Directiva 2013/32/UE (denumită în continuare „Directiva privind procedurile de azil”), poate fi avută în vedere aplicarea unor norme derogatorii, cum ar fi cele stabilite în directivă în cazul unui număr mare de cereri simultane (5). În plus, Regulamentul (UE) nr. 603/2013 (denumit în continuare „Regulamentul privind Eurodac”) prevede în mod specific posibilitatea de a amâna colectarea de amprente digitale din cauza măsurilor luate pentru a proteja sănătatea publică (6).

Referitor la responsabilitatea pentru examinarea cererilor, este prevăzută o marjă de flexibilitate în Regulamentul Dublin în ceea ce privește, în special, interviurile individuale, procedurile de reîntregire a familiei pentru minorii neînsoțiți și aplicarea clauzelor discreționare.

În ceea ce privește condițiile de primire, statele membre pot recurge la posibilitatea prevăzută în Directiva 2013/33/UE (denumită în continuare „Directiva privind condițiile de primire”) de a stabili în mod excepțional, în cazuri justificate în mod corespunzător și pentru o perioadă rezonabilă care ar trebui să fie cât mai scurtă posibil, condiții materiale de primire diferite de cele solicitate în mod normal (7). Aceste condiții diferite trebuie, în orice caz, să acopere nevoile de bază, inclusiv asistența medicală. Măsurile de carantină sau izolare pentru prevenirea răspândirii COVID-19 nu sunt reglementate de acquis-ul UE în materie de azil. Astfel de măsuri pot fi impuse și solicitanților de azil în conformitate cu legislația națională, cu condiția să fie necesare, proporționale și nediscriminatorii.

1.1.   
  Procedurile de azil

În ceea ce privește accesul la procedura de protecție internațională, având în vedere necesitatea de a aplica distanțarea socială și din cauza lipsei de personal, mai multe state membre au raportat închiderea administrațiilor în materie de azil sau accesul doar în urma unei notificări prealabile prin telefon sau prin servicii electronice. Statele membre au raportat, de asemenea, restricții privind serviciile legate de înregistrarea cererilor de protecție internațională. Unele state membre au precizat că înregistrarea cererilor este în general suspendată sau este permisă numai pentru cazuri excepționale și/sau pentru persoane vulnerabile.

Articolul 6 alineatul (5) din Directiva privind procedurile de azil le permite statelor membre să prelungească termenul de înregistrare a cererilor la zece zile lucrătoare în cazul în care solicitările simultane din partea unui număr mare de resortisanți ai unor țări terțe sau de apatrizi fac foarte dificilă, în practică, respectarea acestor termene. Ar trebui să fie posibil ca statele membre să aplice această normă derogatorie pentru o perioadă de timp limitată în cazul în care autorităților naționale le este foarte dificil, în practică, să respecte termenul de trei sau șase zile pentru înregistrare ca urmare a situației generate de pandemia de COVID-19, lucru care ar putea avea un impact similar, având în vedere obiectivul general al legislației și interesele aflate în joc, cu cel al unei dificultăți care rezultă dintr-un număr mare de cereri simultane, ținând seama de faptul că legislația actuală nu face referire la circumstanțele specifice care rezultă dintr-o situație de pandemie. În orice caz, orice întârzieri suplimentare în înregistrarea cererilor nu ar trebui să afecteze drepturile care le revin solicitanților în temeiul Directivei privind condițiile de primire care se aplică din momentul depunerii unei cereri.

În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) al treilea paragraf din Directiva privind procedurile de azil, statele membre ar trebui să se asigure că personalului autorităților susceptibile să primească cereri de protecție internațională (cum ar fi poliția, polițiștii de frontieră, autoritățile din domeniul imigrației și personalul din centrele de cazare a străinilor luați în custodie publică) îi sunt furnizate informații cu privire la modificările introduse în ceea ce privește înregistrarea și depunerea cererilor, astfel încât acesta să poată trimite cazurile spre înregistrare și să informeze solicitanții cu privire la locul și la modalitățile de depunere a cererilor de protecție internațională.

| Orientări practice:







  — | Personalul autorităților susceptibile să primească cereri de protecție internațională ar trebui să fie informat cu privire la orice modificări temporare ale procedurilor de acces la procedura de azil din cauza impactului pandemiei de COVID-19, cum ar fi programul de lucru redus al autorităților responsabile cu examinarea cererilor de azil, restricțiile în ceea ce privește accesul publicului, posibilitatea de a stabili contacte de la distanță prin telefon, etc. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Personalul autorităților susceptibile să primească cereri de protecție internațională ar trebui să fie informat cu privire la orice modificări temporare ale procedurilor de acces la procedura de azil din cauza impactului pandemiei de COVID-19, cum ar fi programul de lucru redus al autorităților responsabile cu examinarea cererilor de azil, restricțiile în ceea ce privește accesul publicului, posibilitatea de a stabili contacte de la distanță prin telefon, etc.

| — | Informațiile cu privire la astfel de modificări și dispoziții temporare ar trebui puse la dispoziția publicului larg, de exemplu prin intermediul site-ului web public al autorităților responsabile cu examinarea cererilor de azil, astfel încât resortisanții țărilor terțe sau apatrizii să aibă cunoștință de acestea înainte de a depune o cerere de protecție internațională. Aceste informații ar fi, de asemenea, utile pentru organizațiile societății civile care pot oferi asistență solicitanților. |
| --- | --- |

—

Informațiile cu privire la astfel de modificări și dispoziții temporare ar trebui puse la dispoziția publicului larg, de exemplu prin intermediul site-ului web public al autorităților responsabile cu examinarea cererilor de azil, astfel încât resortisanții țărilor terțe sau apatrizii să aibă cunoștință de acestea înainte de a depune o cerere de protecție internațională. Aceste informații ar fi, de asemenea, utile pentru organizațiile societății civile care pot oferi asistență solicitanților.

| — | În cazul în care accesul la sediile autorităților responsabile cu examinarea cererilor de azil este încă asigurat, informațiile relevante ar trebui să fie afișate, de preferință, prin intermediul infograficelor și al altor forme de comunicare vizuală, în măsura în care este posibil. |
| --- | --- |

—

În cazul în care accesul la sediile autorităților responsabile cu examinarea cererilor de azil este încă asigurat, informațiile relevante ar trebui să fie afișate, de preferință, prin intermediul infograficelor și al altor forme de comunicare vizuală, în măsura în care este posibil.

| — | O serie de state membre au instituit diferite sisteme de înregistrare a solicitanților fără să existe contact direct cu personalul competent în materie de azil. Un exemplu de bună practică este înregistrarea solicitanților în cabine speciale aflate la sediul administrației, oferind informații în limba solicitantului și asigurând colectarea de informații. |
| --- | --- |

—

O serie de state membre au instituit diferite sisteme de înregistrare a solicitanților fără să existe contact direct cu personalul competent în materie de azil. Un exemplu de bună practică este înregistrarea solicitanților în cabine speciale aflate la sediul administrației, oferind informații în limba solicitantului și asigurând colectarea de informații.

Depunerea cererilor:

În unele state membre este posibilă depunerea cererilor de protecție internațională prin poștă. Comisia recomandă ca, în cazul în care este necesar, să se poată depune cereri prin intermediul unui formular fie prin poștă, fie, de preferință, online. În conformitate cu articolul 6 alineatul (4) din Directiva privind procedurile de azil, cererea va fi considerată ca fiind depusă când formularul a fost primit de autoritățile competente.

| Orientări practice:






  — | Dacă este necesar și în măsura posibilului, depunerea cererilor poate fi organizată online (prin depunerea unui formular online). În astfel de cazuri, solicitanții ar trebui să aibă acces ușor la formularul corect care trebuie completat online. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Dacă este necesar și în măsura posibilului, depunerea cererilor poate fi organizată online (prin depunerea unui formular online). În astfel de cazuri, solicitanții ar trebui să aibă acces ușor la formularul corect care trebuie completat online.

| — | Ca măsură de protecție de bază, în cazul în care cererile sunt depuse online sau prin poștă, solicitanții ar trebui să aibă dovezi cu privire la faptul că au depus o cerere de azil, cum ar fi un e-mail de confirmare sau o scrisoare recomandată. |
| --- | --- |

—

Ca măsură de protecție de bază, în cazul în care cererile sunt depuse online sau prin poștă, solicitanții ar trebui să aibă dovezi cu privire la faptul că au depus o cerere de azil, cum ar fi un e-mail de confirmare sau o scrisoare recomandată.

| — | Ar trebui să se adopte măsuri specifice pentru a se asigura faptul că solicitanții sunt informați într-o limbă pe care o înțeleg sau se presupune în mod rezonabil că o înțeleg cu privire la procedura care trebuie urmată și la drepturile și obligațiile lor în cursul procedurii. |
| --- | --- |

—

Ar trebui să se adopte măsuri specifice pentru a se asigura faptul că solicitanții sunt informați într-o limbă pe care o înțeleg sau se presupune în mod rezonabil că o înțeleg cu privire la procedura care trebuie urmată și la drepturile și obligațiile lor în cursul procedurii.

| — | De asemenea, ar trebui să se ia măsuri specifice pentru a se asigura că se furnizează informații cu privire la posibilele consecințe pentru solicitanți ale nerespectării obligațiilor care le revin și ale refuzului de a colabora cu autoritățile. |
| --- | --- |

—

De asemenea, ar trebui să se ia măsuri specifice pentru a se asigura că se furnizează informații cu privire la posibilele consecințe pentru solicitanți ale nerespectării obligațiilor care le revin și ale refuzului de a colabora cu autoritățile.

Interviurile individuale:

Multe state membre au amânat interviurile individuale. Altele organizează interviuri adoptând dispoziții specifice, cum ar fi utilizarea de sisteme de videoconferință sau instalarea de geamuri de protecție. Comisia recomandă ca statele membre să utilizeze, în măsura în care este posibil, astfel de dispoziții temporare specifice, cu condiția ca autoritățile competente să adopte dispozițiile necesare privind instalațiile și să asigure servicii de interpretare, precum și accesul la asistență juridică și reprezentare.

Statele membre pot face uz de articolul 14 alineatul (2) litera (b) din Directiva privind procedurile de azil și pot omite interviul individual, în funcție de circumstanțele cazului, în special dacă există indicii rezonabile care sugerează că este posibil ca un solicitant să fi contractat COVID-19. În astfel de cazuri, se depun eforturi rezonabile pentru a-i permite solicitantului să prezinte informații suplimentare. Absența unui interviu individual nu trebuie să afecteze în mod negativ decizia autorității decizionale.

În plus, în cazul în care legislația națională permite acest lucru, este posibil să se efectueze examinarea preliminară a admisibilității unei cereri ulterioare numai pe baza unor documente prezentate în scris, fără organizarea unui interviu individual în conformitate cu articolul 42 alineatul (2) litera (b) din Directiva privind procedurile de azil.

| Orientări practice:






  — | Interviurile individuale ar trebui, în măsura în care acest lucru este posibil, să fie realizate de la distanță prin utilizarea sistemelor de videoconferință, cu excepția cazului în care anumite nevoi procedurale speciale fac ca interviul individual prin videoconferință să nu fie adecvat pentru solicitant (de exemplu, solicitanți traumatizați sau supuși unor persecuții pe criterii de gen, copii, solicitanți cu deficiențe de auz). În plus, ar trebui să se utilizeze interpretarea simultană de la distanță prin canale telefonice specializate. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Interviurile individuale ar trebui, în măsura în care acest lucru este posibil, să fie realizate de la distanță prin utilizarea sistemelor de videoconferință, cu excepția cazului în care anumite nevoi procedurale speciale fac ca interviul individual prin videoconferință să nu fie adecvat pentru solicitant (de exemplu, solicitanți traumatizați sau supuși unor persecuții pe criterii de gen, copii, solicitanți cu deficiențe de auz). În plus, ar trebui să se utilizeze interpretarea simultană de la distanță prin canale telefonice specializate.

| — | În cazul în care autoritățile au instituit săli de videoconferință, acestea ar trebui, de asemenea, să asigure prezența (virtuală) a consilierilor juridici, a altor consilieri și a unor persoane de încredere pentru a sprijini solicitantul. Ar trebui să se asigure un mediu sigur, inclusiv un cadru de confidențialitate. Măsurile legate de confidențialitate includ, de asemenea, securitatea conexiunii. |
| --- | --- |

—

În cazul în care autoritățile au instituit săli de videoconferință, acestea ar trebui, de asemenea, să asigure prezența (virtuală) a consilierilor juridici, a altor consilieri și a unor persoane de încredere pentru a sprijini solicitantul. Ar trebui să se asigure un mediu sigur, inclusiv un cadru de confidențialitate. Măsurile legate de confidențialitate includ, de asemenea, securitatea conexiunii.

| — | În cazul în care videoconferințele nu sunt fezabile din punct de vedere tehnic sau adecvate, statele membre ar putea, pe baza recomandărilor în materie de sănătate și siguranță, să recurgă la dispozițiile necesare de distanțare spațială și socială pentru a asigura reducerea riscului de infectare, cum ar fi instalarea de geamuri de protecție. Chiar și în cazurile în care recurgerea la videoconferință nu este fezabilă din punct de vedere tehnic, ar trebui explorată posibilitatea de a utiliza interpretarea simultană de la distanță. |
| --- | --- |

—

În cazul în care videoconferințele nu sunt fezabile din punct de vedere tehnic sau adecvate, statele membre ar putea, pe baza recomandărilor în materie de sănătate și siguranță, să recurgă la dispozițiile necesare de distanțare spațială și socială pentru a asigura reducerea riscului de infectare, cum ar fi instalarea de geamuri de protecție. Chiar și în cazurile în care recurgerea la videoconferință nu este fezabilă din punct de vedere tehnic, ar trebui explorată posibilitatea de a utiliza interpretarea simultană de la distanță.

| — | Trebuie să fie respectate normele UE privind transcrierile și/sau înregistrările interviurilor. Pe lângă videoconferință, ar trebui să se asigure modalități alternative pentru a le permite solicitanților să prezinte probe într-un mod care să garanteze siguranța și confidențialitatea documentelor transmise, de exemplu de către rețeaua de primire sau de către sucursalele locale sau de către ministerele relevante. Sala de videoconferință ar putea fi dotată cu un scanner, de exemplu, pe care solicitantul l-ar putea folosi pentru a trimite documente. |
| --- | --- |

—

Trebuie să fie respectate normele UE privind transcrierile și/sau înregistrările interviurilor. Pe lângă videoconferință, ar trebui să se asigure modalități alternative pentru a le permite solicitanților să prezinte probe într-un mod care să garanteze siguranța și confidențialitatea documentelor transmise, de exemplu de către rețeaua de primire sau de către sucursalele locale sau de către ministerele relevante. Sala de videoconferință ar putea fi dotată cu un scanner, de exemplu, pe care solicitantul l-ar putea folosi pentru a trimite documente.

| — | În cazul în care interviurile individuale sunt efectuate de la distanță, această circumstanță, precum și eventualele elemente care ar putea duce la o denaturare suplimentară în timpul interviului ar trebui luate în considerare atunci când se examinează cererea. Mai multe informații sunt disponibile în Ghidul practic al EASO: Evaluarea probelor. |
| --- | --- |

—

În cazul în care interviurile individuale sunt efectuate de la distanță, această circumstanță, precum și eventualele elemente care ar putea duce la o denaturare suplimentară în timpul interviului ar trebui luate în considerare atunci când se examinează cererea. Mai multe informații sunt disponibile în Ghidul practic al EASO: Evaluarea probelor.

| — | În cazurile în care responsabilii de caz lucrează de la distanță, este important ca aceștia să aibă acces la canalele uzuale pentru a obține consiliere din partea responsabililor de caz cu calificări superioare, a autorităților de supraveghere și/sau a experților, utilizând sisteme securizate de comunicare, garantând securitatea și protecția datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

—

În cazurile în care responsabilii de caz lucrează de la distanță, este important ca aceștia să aibă acces la canalele uzuale pentru a obține consiliere din partea responsabililor de caz cu calificări superioare, a autorităților de supraveghere și/sau a experților, utilizând sisteme securizate de comunicare, garantând securitatea și protecția datelor cu caracter personal.

Termenul pentru încheierea procedurii de examinare

Articolul 31 alineatul (3) litera (b) din Directiva privind procedurile de azil le permite statelor membre să prelungească perioada de șase luni prevăzută pentru încheierea examinării cererilor cu o perioadă care să nu depășească nouă luni în cazul în care un număr mare de resortisanți ai unor țări terțe sau de apatrizi solicită simultan protecție internațională, ceea ce ar face foarte dificilă, în practică, încheierea examinării în acest termen. Ținând seama de faptul că circumstanțele specifice care rezultă dintr-o situație de pandemie nu au fost prevăzute de către colegiuitor, ar trebui să fie posibil ca statele membre să aplice această normă derogatorie temporară în cazul în care le este foarte dificil, în practică, să respecte termenul de șase luni pentru examinarea cererilor ca urmare a situației generate de pandemia de COVID-19, care ar putea avea un impact similar, având în vedere obiectivul general al legislației și interesele aflate în joc, cu cel al unei dificultăți care rezultă dintr-un număr mare de cereri simultane.

1.2   
  Dublin

Transferuri efectuate în temeiul Regulamentului Dublin:

EASO a adresat un chestionar (8) statelor membre cu privire la punerea în aplicare a transferurilor în temeiul Regulamentului Dublin și, în continuarea acestui demers, Comisia a trimis o solicitare de date specifice. Pe baza răspunsurilor primite din partea statelor membre, începând cu 30 martie 2020, numărul maxim de cazuri în care incapacitatea actuală de a transfera solicitanții către statul membru responsabil din cauza pandemiei de COVID-19 a dus la un transfer al responsabilității este cu puțin peste 1 000 (9) începând cu 25 februarie 2020 și această situație a afectat 6 state membre.

Pe baza răspunsurilor statelor membre, se estimează că 25 de state membre vor avea maximum 6 000 de cazuri în care responsabilitatea ar putea fi transferată înainte de 1 iunie 2020 în cazul în care transferurile nu sunt reluate din cauza pandemiei de COVID-19. Cu toate acestea, unele state membre, inclusiv statele membre cu un număr mare de cazuri Dublin, nu au fost în măsură să scadă din numărul total cazurile în care persoana s-a sustras procedurii sau cazurile care sunt încă pendinte la nivel administrativ sau în fața unei instanțe sau să identifice termenele individuale și, prin urmare, au comunicat numărul de cazuri în care responsabilitatea poate fi transferată pe baza unei estimări. Prin urmare, numărul preconizat de cazuri în care responsabilitatea poate fi transferată din cauza pandemiei de COVID-19 în următoarele două luni va fi semnificativ mai mic.

Cooperarea strânsă dintre statele membre are o importanță fundamentală pentru buna funcționare a sistemului Dublin. Comisia încurajează toate statele membre să reia transferurile cât mai curând posibil din punct de vedere practic, având în vedere evoluția circumstanțelor. Comisia și EASO sunt pregătite să faciliteze cooperarea între statele membre, inclusiv cooperarea bilaterală, după caz.

Înainte de efectuarea oricărui transfer, statele membre ar trebui să aibă în vedere situația referitoare la COVID-19, inclusiv cea care rezultă din presiunea puternică exercitată asupra sistemului de sănătate, în statul membru responsabil. În plus, statele membre ar trebui să aibă în vedere evitarea amânării examinării cererilor, ținând seama de situația actuală.

În cazul în care transferul către statul membru responsabil nu se efectuează în termenul aplicabil, responsabilitatea este transferată către statul membru care a solicitat transferul în temeiul articolului 29 alineatul (2) din Regulamentul Dublin. Nicio dispoziție din regulament nu permite derogarea de la această regulă într-o situație precum cea care rezultă din pandemia de COVID-19.

În ceea ce privește minorii neînsoțiți, procedura de reîntregire a familiei cu un membru de familie, frate sau soră ori rudă, ar putea continua după expirarea termenelor de transfer prevăzute la articolul 29, în cazul în care acest lucru este în interesul superior al copilului și în cazul în care durata procedurii pentru plasarea unui minor a condus la depășirea acestui termen, astfel cum se prevede la articolul 12 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare Dublin (10).

În plus, în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul Dublin, un stat membru poate cere unui alt stat membru, în orice moment înainte de adoptarea unei decizii privind fondul unei cereri, să primească solicitanții pentru a reuni persoane aflate în orice relații de natură familială din motive umanitare bazate în special pe considerente familiale sau culturale, chiar dacă statul membru în cauză nu este, în principiu, responsabil. Această regulă ar putea fi aplicată și în cazurile în care criteriile obligatorii privind reîntregirea familiei erau aplicabile, însă imposibilitatea efectuării unui transfer din cauza COVID-19 a dus la nerespectarea termenelor de transfer.

Având în vedere faptul că circumstanțele specifice care rezultă dintr-o situație de pandemie nu au fost prevăzute de către colegiuitori, statele membre ar trebui să poată aplica o astfel de clauză discreționară, chiar și în cazul în care obiectivul nu este de a reuni persoane aflate în relații de natură familială.

Statele membre pot conveni, pe bază bilaterală și de la caz la caz, asupra faptului că, după ce transferurile Dublin pot fi reluate, statele membre care au fost responsabile de solicitanți înainte de suspendare vor accepta să fie din nou responsabile de solicitanții în cauză.

Aplicarea acestei reguli ar necesita consimțământul solicitantului, astfel cum se prevede la articolul 17 alineatul (2).

Procedurile Dublin

Interviuri: În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul Dublin, statele membre nu au obligația de a organiza un interviu individual în cazul în care solicitantul a primit informații relevante privind punerea în aplicare a regulamentului menționat (11) și a oferit deja, prin alte mijloace, informațiile relevante pentru determinarea statului membru responsabil. Sub rezerva îndeplinirii acestor condiții, o astfel de renunțare la interviu poate fi considerată o măsură corespunzătoare, în special dacă există suspiciunea că solicitantul în cauză a contractat COVID-19. În cazul în care se renunță la interviu, statul membru trebuie să se asigure că solicitantul are posibilitatea de a prezenta informații suplimentare relevante pentru determinarea corectă a statului membru responsabil înainte de luarea unei decizii de transfer.

Acordarea de prioritate minorilor neînsoțiți și cazurilor de unitate familială: În situația în care administrațiile statelor membre își adaptează practicile de lucru, ceea ce poate afecta capacitatea de a trata toate cazurile Dublin în timp util, statele membre ar trebui să acorde prioritate prelucrării cazurilor referitoare la minorii neînsoțiți, la alte persoane vulnerabile sau la unitatea familiei.

Conectivitatea IT: Având în vedere obligația statelor membre de a comunica între ele prin intermediul rețelei DubliNet și într-o situație de adaptare a practicilor de lucru, măsură la care au recurs multe state membre, statele membre ar trebui să examineze, cu prioritate, modul în care conexiunea la rețeaua DubliNet poate fi menținută sau accesată în contextul măsurilor de muncă la distanță, pentru ca să se poată prelucra în continuare cazurile Dublin, asigurându-se totodată protecția datelor în conformitate cu dreptul UE.

| Orientări practice:







  — | Interviurile Dublin ar trebui, în cazul în care sunt necesare și în măsura posibilului, să fie efectuate de la distanță, prin utilizarea videoconferinței cu interpretarea necesară de la distanță. Orientările practice generale privind interviurile individuale de mai sus sunt aplicabile și în cazul interviurilor Dublin. Statele membre care renunță la interviu în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul Dublin ar trebui să se asigure că, în măsura posibilului, informațiile necesare pentru desfășurarea procedurii Dublin sunt colectate de la solicitant la momentul înregistrării cererii. Statele membre ar putea, de asemenea, să stabilească o adresă de e-mail specială pe care solicitantul să o utilizeze ca alternativă la transmiterea documentelor și a altor mijloace de probă și informații, asigurând totodată protecția datelor în conformitate cu dreptul UE. Mai multe informații sunt disponibile în Ghidul practic al EASO privind punerea în aplicare a Regulamentului Dublin III: interviul și evaluarea probelor (12) și în Orientările privind procedura Dublin: standarde operaționale și indicatori (13). |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Interviurile Dublin ar trebui, în cazul în care sunt necesare și în măsura posibilului, să fie efectuate de la distanță, prin utilizarea videoconferinței cu interpretarea necesară de la distanță. Orientările practice generale privind interviurile individuale de mai sus sunt aplicabile și în cazul interviurilor Dublin. Statele membre care renunță la interviu în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul Dublin ar trebui să se asigure că, în măsura posibilului, informațiile necesare pentru desfășurarea procedurii Dublin sunt colectate de la solicitant la momentul înregistrării cererii. Statele membre ar putea, de asemenea, să stabilească o adresă de e-mail specială pe care solicitantul să o utilizeze ca alternativă la transmiterea documentelor și a altor mijloace de probă și informații, asigurând totodată protecția datelor în conformitate cu dreptul UE. Mai multe informații sunt disponibile în Ghidul practic al EASO privind punerea în aplicare a Regulamentului Dublin III: interviul și evaluarea probelor (12) și în Orientările privind procedura Dublin: standarde operaționale și indicatori (13).

| — | În ceea ce privește cazurile referitoare la minorii neînsoțiți și la reîntregirea familiei, statele membre ar trebui să pună accentul pe evaluarea posibilităților de identificare a membrilor de familie și pe obținerea consimțământului în etapa înregistrării. Autoritățile naționale pot alege să notifice astfel de cazuri unității lor „Dublin” naționale fie direct după înregistrare, fie la sfârșitul zilei, prin întocmirea unei liste de cazuri prioritare. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește cazurile referitoare la minorii neînsoțiți și la reîntregirea familiei, statele membre ar trebui să pună accentul pe evaluarea posibilităților de identificare a membrilor de familie și pe obținerea consimțământului în etapa înregistrării. Autoritățile naționale pot alege să notifice astfel de cazuri unității lor „Dublin” naționale fie direct după înregistrare, fie la sfârșitul zilei, prin întocmirea unei liste de cazuri prioritare.

| — | Statele membre ar putea pune rețeaua DubliNet la dispoziția unui număr suficient de membri ai personalului care lucrează de la distanță. Schimbul de date între statele membre trebuie să se efectueze prin intermediul punctelor de acces naționale (National Access Points, PNA) ale statelor membre și statele membre trebuie să asigure o conexiune securizată și un acces securizat la rețeaua DubliNet. Fiecare membru al personalului care lucrează de la distanță și care trebuie să aibă acces la rețeaua DubliNet ar trebui să aibă la dispoziție dispozitive și instrumente care să îi permită accesul securizat la PNA-ul statelor membre. De exemplu, una dintre posibilități constă în configurarea VPN-ului între dispozitivul membrului personalului și PNA-ul statului membru care este instalat în biroul „Dublin”. eu-LISA poate sprijini statele membre și transmite experiența acestora în ceea ce privește aspectele legate de rețea sau de securitate. În cazul în care nu este disponibilă o soluție tehnică pentru personalul care lucrează de la distanță, unitatea națională „Dublin” poate alege să mențină un serviciu de permanență la birou, respectând orientările naționale privind sănătatea și siguranța în contextul COVID-19. |
| --- | --- |

—

Statele membre ar putea pune rețeaua DubliNet la dispoziția unui număr suficient de membri ai personalului care lucrează de la distanță. Schimbul de date între statele membre trebuie să se efectueze prin intermediul punctelor de acces naționale (National Access Points, PNA) ale statelor membre și statele membre trebuie să asigure o conexiune securizată și un acces securizat la rețeaua DubliNet. Fiecare membru al personalului care lucrează de la distanță și care trebuie să aibă acces la rețeaua DubliNet ar trebui să aibă la dispoziție dispozitive și instrumente care să îi permită accesul securizat la PNA-ul statelor membre. De exemplu, una dintre posibilități constă în configurarea VPN-ului între dispozitivul membrului personalului și PNA-ul statului membru care este instalat în biroul „Dublin”. eu-LISA poate sprijini statele membre și transmite experiența acestora în ceea ce privește aspectele legate de rețea sau de securitate. În cazul în care nu este disponibilă o soluție tehnică pentru personalul care lucrează de la distanță, unitatea națională „Dublin” poate alege să mențină un serviciu de permanență la birou, respectând orientările naționale privind sănătatea și siguranța în contextul COVID-19.

1.3   
  Asigurarea condițiilor de primire pentru solicitanții de azil

Examen medical: Multe state membre au introdus examene medicale mai stricte pentru solicitanți și testarea obligatorie privind COVID-19 pentru persoanele nou-sosite. În conformitate cu articolul 13 din Directiva privind condițiile de primire, statele membre pot efectua un examen medical al solicitanților de protecție internațională din motive de sănătate publică, pentru a identifica măsurile de precauție corespunzătoare care trebuie puse în aplicare, respectând totodată drepturile fundamentale și principiul proporționalității, necesității și nediscriminării.

Îngrijiri medicale: Articolul 19 din Directiva privind condițiile de primire prevede că solicitanții primesc îngrijirile medicale necesare, care includ, cel puțin, îngrijirile de urgență și tratamentul de bază al bolilor și al afecțiunilor mintale grave. Statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a se asigura că îngrijirile medicale în cauză includ, în cazul în care este necesar, tratamentul pentru COVID-19.

Carantină/izolare: Multe state membre utilizează măsuri de carantină sau de izolare pentru prevenirea răspândirii COVID-19. Aceste măsuri nu sunt reglementate de Directiva privind condițiile de primire. Măsurile de carantină sau de izolare se pot aplica solicitanților de protecție internațională în temeiul legislației naționale, cu condiția ca aceste măsuri să fie rezonabile, proporționale și nediscriminatorii. Aceasta înseamnă, în special, că un stat membru ar putea aplica măsuri de carantină/izolare solicitanților de protecție internațională care sosesc la frontierele sale numai dacă respectivul stat membru aplică astfel de măsuri, chiar dacă nu neapărat identice, tuturor persoanelor care sosesc din zone afectate de pandemie și măsuri corespunzătoare în ceea ce privește persoanele prezente deja pe teritoriul său.

| Orientări practice:







  — | Ar trebui să se acorde prioritate examinării medicale a solicitanților care prezintă cel mai mare risc de contaminare, cum ar fi persoanele în vârstă sau cele cu boli cronice, precum și a persoanelor nou-sosite în centrele de cazare sau în centrele de cazare a străinilor luați în custodie publică. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Ar trebui să se acorde prioritate examinării medicale a solicitanților care prezintă cel mai mare risc de contaminare, cum ar fi persoanele în vârstă sau cele cu boli cronice, precum și a persoanelor nou-sosite în centrele de cazare sau în centrele de cazare a străinilor luați în custodie publică.

| — | În cazul în care este necesar, s-ar putea institui o carantină cu o durată de 14 zile pentru toate persoanele nou-sosite în centre de sosire speciale sau în zone special amenajate ale centrelor de primire și ale centrelor de cazare a străinilor luați în custodie publică. Autoritățile ar putea, de asemenea, să ia temperatura resortisanților țărilor terțe la intrarea și la ieșirea din centre pentru a detecta simptomele bolii. Ar putea fi instituit un mecanism de monitorizare zilnică pentru evaluarea posibilelor cazuri suspecte. |
| --- | --- |

—

În cazul în care este necesar, s-ar putea institui o carantină cu o durată de 14 zile pentru toate persoanele nou-sosite în centre de sosire speciale sau în zone special amenajate ale centrelor de primire și ale centrelor de cazare a străinilor luați în custodie publică. Autoritățile ar putea, de asemenea, să ia temperatura resortisanților țărilor terțe la intrarea și la ieșirea din centre pentru a detecta simptomele bolii. Ar putea fi instituit un mecanism de monitorizare zilnică pentru evaluarea posibilelor cazuri suspecte.

| — | Se recomandă, ca măsură minimă, ca fiecare centru de primire să aibă o încăpere de izolare pentru persoanele cu rezultat pozitiv la testul pentru SARS-CoV-2 care să respecte standardele relevante de izolare. |
| --- | --- |

—

Se recomandă, ca măsură minimă, ca fiecare centru de primire să aibă o încăpere de izolare pentru persoanele cu rezultat pozitiv la testul pentru SARS-CoV-2 care să respecte standardele relevante de izolare.

| — | Solicitanții de protecție internațională care au nevoie de îngrijiri medicale speciale ar trebui să fie repartizați în centre special destinate acordării de îngrijiri medicale sau să fie transferați către astfel de centre. |
| --- | --- |

—

Solicitanții de protecție internațională care au nevoie de îngrijiri medicale speciale ar trebui să fie repartizați în centre special destinate acordării de îngrijiri medicale sau să fie transferați către astfel de centre.

| — | Solicitanții și beneficiarii de protecție internațională cu pregătire medicală pot oferi sprijin sistemului național de sănătate în ceea ce privește COVID-19. Statele membre sunt încurajate să le acorde acces la piața forței de muncă și să faciliteze recunoașterea calificărilor lor profesionale sau a statutului lor profesional. |
| --- | --- |

—

Solicitanții și beneficiarii de protecție internațională cu pregătire medicală pot oferi sprijin sistemului național de sănătate în ceea ce privește COVID-19. Statele membre sunt încurajate să le acorde acces la piața forței de muncă și să faciliteze recunoașterea calificărilor lor profesionale sau a statutului lor profesional.

Condiții materiale de primire:

Unele state membre au închis unele centre, cum ar fi centrele de sosire, dar au deschis alte centre, cum ar fi adăposturile de urgență. Unele state membre reduc, de asemenea, rata de ocupare a centrelor și limitează accesul sau vizitele la acestea pentru a evita deplasarea persoanelor.

Conform dreptului UE, statele membre trebuie să se asigure că, din momentul în care o persoană depune o cerere, condițiile materiale de primire le oferă solicitanților un nivel de trai adecvat, care să le garanteze subzistența și să le protejeze sănătatea fizică și mintală.

În cazul în care condițiile de primire sunt asigurate în centre de primire colective, Comisia recomandă să se utilizeze întreaga capacitate de primire a statelor membre pentru a furniza, în măsura posibilului, o distanțare socială suficientă între solicitanți, izolându-i totodată pe cei aflați în situație de risc. Aceste măsuri ar putea servi atât ca acțiuni preventive, cât și ca acțiuni de reacție cu privire la persoanele cu rezultat pozitiv la testul pentru SARS-CoV-2, acordând o atenție specială grupurilor vulnerabile, inclusiv solicitanților cu handicap, persoanelor în vârstă sau rezidenților cu probleme de sănătate.

| Orientări practice:







  — | Chiar dacă poate fi dificil să se pună în aplicare pe deplin protocoalele medicale, autoritățile de primire ar trebui să solicite consultanță tehnică din partea autorităților competente în ceea ce privește protocoalele medicale ce implică măsuri de distanțare spațială și socială pentru a reduce transmiterea virusului. Personalul ar trebui să beneficieze de cursurile de formare necesare și de informațiile de care are nevoie pentru a pune în aplicare în centrele de primire modificările convenite în ceea ce privește gestionarea și fluxurile de lucru conexe care decurg din noile protocoale medicale. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Chiar dacă poate fi dificil să se pună în aplicare pe deplin protocoalele medicale, autoritățile de primire ar trebui să solicite consultanță tehnică din partea autorităților competente în ceea ce privește protocoalele medicale ce implică măsuri de distanțare spațială și socială pentru a reduce transmiterea virusului. Personalul ar trebui să beneficieze de cursurile de formare necesare și de informațiile de care are nevoie pentru a pune în aplicare în centrele de primire modificările convenite în ceea ce privește gestionarea și fluxurile de lucru conexe care decurg din noile protocoale medicale.

| — | În cazul în care centrele de primire sunt suprapopulate, fiind astfel dificil să se aplice protocoalele medicale, solicitanții ar trebui, în măsura posibilului, să fie transferați în alte centre. În cazul în care există capacități de primire neutilizate, rata de ocupare a fiecărui centru poate fi redusă pentru a diminua riscurile de răspândire a bolilor. Închiderea planificată a unor centre de primire ar putea fi amânată pentru a se asigura o ocupare mai redusă. |
| --- | --- |

—

În cazul în care centrele de primire sunt suprapopulate, fiind astfel dificil să se aplice protocoalele medicale, solicitanții ar trebui, în măsura posibilului, să fie transferați în alte centre. În cazul în care există capacități de primire neutilizate, rata de ocupare a fiecărui centru poate fi redusă pentru a diminua riscurile de răspândire a bolilor. Închiderea planificată a unor centre de primire ar putea fi amânată pentru a se asigura o ocupare mai redusă.

| — | Pentru a reduce rata de ocupare, statele membre ar putea, de asemenea, să încurajeze persoanele care au alte soluții de cazare să părăsească centrele de primire deschise, oferindu-le bonuri de masă. |
| --- | --- |

—

Pentru a reduce rata de ocupare, statele membre ar putea, de asemenea, să încurajeze persoanele care au alte soluții de cazare să părăsească centrele de primire deschise, oferindu-le bonuri de masă.

| — | Cantinele colective se numără printre locurile în care se întâlnesc grupuri mari de rezidenți. După caz, prelungirea orelor de funcționare a cantinei, punerea în aplicare a muncii în schimburi sau amenajarea unui nou spațiu în interior sau în exterior ar putea reduce numărul de persoane prezente în același timp și ar permite asigurarea unei distanțe mai mari între acestea. Aceleași măsuri ar putea fi aplicate în centrele care au bucătării comune în care rezidenții își gătesc singuri. |
| --- | --- |

—

Cantinele colective se numără printre locurile în care se întâlnesc grupuri mari de rezidenți. După caz, prelungirea orelor de funcționare a cantinei, punerea în aplicare a muncii în schimburi sau amenajarea unui nou spațiu în interior sau în exterior ar putea reduce numărul de persoane prezente în același timp și ar permite asigurarea unei distanțe mai mari între acestea. Aceleași măsuri ar putea fi aplicate în centrele care au bucătării comune în care rezidenții își gătesc singuri.

| — | În locul activităților comunitare și al celor de grup (fotbal, sală în care este instalat un televizor, cursuri de limbi străine), s-ar putea oferi posibilitatea ca infrastructura să fie utilizată în mod individual sau de familii nucleare prin stabilirea de intervale orare sau prin efectuarea anumitor activități online, prin intermediul internetului și al videoconferințelor. |
| --- | --- |

—

În locul activităților comunitare și al celor de grup (fotbal, sală în care este instalat un televizor, cursuri de limbi străine), s-ar putea oferi posibilitatea ca infrastructura să fie utilizată în mod individual sau de familii nucleare prin stabilirea de intervale orare sau prin efectuarea anumitor activități online, prin intermediul internetului și al videoconferințelor.

| — | Un număr cât mai mare posibil de persoane aparținând grupurilor cu risc de infectare cu SARS-CoV-2 ar putea fi transferate către centre de primire mai individualizate sau ar putea fi grupate într-un coridor separat de rezidenții care nu aparțin grupurilor de risc. De asemenea, grupurile vulnerabile ar trebui să beneficieze de o protecție specială, de exemplu în timpul furnizării hranei, a banilor de buzunar etc. |
| --- | --- |

—

Un număr cât mai mare posibil de persoane aparținând grupurilor cu risc de infectare cu SARS-CoV-2 ar putea fi transferate către centre de primire mai individualizate sau ar putea fi grupate într-un coridor separat de rezidenții care nu aparțin grupurilor de risc. De asemenea, grupurile vulnerabile ar trebui să beneficieze de o protecție specială, de exemplu în timpul furnizării hranei, a banilor de buzunar etc.

| — | Se recomandă ca statele membre să asigure continuitatea sprijinului psihosocial și a celui privind sănătatea mintală, chiar dacă de la distanță, ca mijloc de reducere a stresului, a anxietății și a tensiunilor care rezultă din această situație. |
| --- | --- |

—

Se recomandă ca statele membre să asigure continuitatea sprijinului psihosocial și a celui privind sănătatea mintală, chiar dacă de la distanță, ca mijloc de reducere a stresului, a anxietății și a tensiunilor care rezultă din această situație.

| — | Se recomandă ca statele membre să ia măsuri de reducere a riscurilor legate de violența sexuală și de cea bazată pe gen, care ar putea crește în contextul restricțiilor de deplasare în cadrul centrelor de primire. Ar trebui să se asigure în continuare, în măsura posibilului, accesul la serviciile de sprijin conexe. |
| --- | --- |

—

Se recomandă ca statele membre să ia măsuri de reducere a riscurilor legate de violența sexuală și de cea bazată pe gen, care ar putea crește în contextul restricțiilor de deplasare în cadrul centrelor de primire. Ar trebui să se asigure în continuare, în măsura posibilului, accesul la serviciile de sprijin conexe.

| — | Anumite termene, precum și valabilitatea documentelor relevante pentru solicitanți și cea a documentelor de ședere pentru beneficiarii de protecție internațională ar putea fi prelungite pentru a se asigura faptul că aceste persoane nu sunt penalizate pe nedrept pentru că nu au acces la autoritățile responsabile. |
| --- | --- |

—

Anumite termene, precum și valabilitatea documentelor relevante pentru solicitanți și cea a documentelor de ședere pentru beneficiarii de protecție internațională ar putea fi prelungite pentru a se asigura faptul că aceste persoane nu sunt penalizate pe nedrept pentru că nu au acces la autoritățile responsabile.

Măsuri preventive și de igienă:

Toate statele membre au instituit deja măsuri de igienă speciale și efectuează dezinfecții regulate în cadrul centrelor de primire. Comisia recomandă ca aceste măsuri preventive și de igienă să continue și să se axeze pe rezidenți, precum și pe personalul care lucrează în centre colective.

| Orientări practice:







  — | Informarea solicitanților, într-o limbă pe care o înțeleg sau se presupune în mod rezonabil că o înțeleg, cu privire la măsurile naționale luate pentru limitarea și prevenirea răspândirii coronavirusului. În acest scop, aceleași mesaje și conținuturi difuzate publicului larg ar putea fi utilizate ca produse de comunicare destinate solicitanților, oferind servicii de traducere în limbile necesare. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Informarea solicitanților, într-o limbă pe care o înțeleg sau se presupune în mod rezonabil că o înțeleg, cu privire la măsurile naționale luate pentru limitarea și prevenirea răspândirii coronavirusului. În acest scop, aceleași mesaje și conținuturi difuzate publicului larg ar putea fi utilizate ca produse de comunicare destinate solicitanților, oferind servicii de traducere în limbile necesare.

| — | Informarea și sensibilizarea solicitanților în special cu privire la igiena mâinilor, distanțare socială, tuse, carantină sau izolare, măsurile de igienă, împiedicarea întrunirilor, utilizarea spațiilor publice, regulile de conduită impuse, restricțiile de deplasare etc., precum și cu privire la ceea ce trebuie să facă în cazul în care bănuiesc că ar putea fi infectați. |
| --- | --- |

—

Informarea și sensibilizarea solicitanților în special cu privire la igiena mâinilor, distanțare socială, tuse, carantină sau izolare, măsurile de igienă, împiedicarea întrunirilor, utilizarea spațiilor publice, regulile de conduită impuse, restricțiile de deplasare etc., precum și cu privire la ceea ce trebuie să facă în cazul în care bănuiesc că ar putea fi infectați.

| — | Este recomandabil ca suprafețele din cadrul spațiilor colective care sunt utilizate des, ca de exemplu sălile de mese, să fie dezinfectate de mai multe ori pe zi. Alte spații comune ar trebui, de asemenea, să fie dezinfectate pe tot parcursul săptămânii. |
| --- | --- |

—

Este recomandabil ca suprafețele din cadrul spațiilor colective care sunt utilizate des, ca de exemplu sălile de mese, să fie dezinfectate de mai multe ori pe zi. Alte spații comune ar trebui, de asemenea, să fie dezinfectate pe tot parcursul săptămânii.

| — | La intrarea în centrul de primire și în locuri importante din cadrul centrului ar putea fi instalate chiuvete suplimentare. De asemenea, centrele de primire le pot oferi rezidenților măști sau le pot da posibilitatea de a avea măști proprii, dacă sunt disponibile. |
| --- | --- |

—

La intrarea în centrul de primire și în locuri importante din cadrul centrului ar putea fi instalate chiuvete suplimentare. De asemenea, centrele de primire le pot oferi rezidenților măști sau le pot da posibilitatea de a avea măști proprii, dacă sunt disponibile.

| — | Vizitele neesențiale la centrele de primire ar putea fi limitate temporar pentru a restrânge răspândirea COVID-19. Acest lucru nu ar trebui să ducă la impunerea unor limitări nejustificate avocaților, tutorilor, UNHCR și (în cazul centrelor închise) organismelor de monitorizare a luării în custodie publică. |
| --- | --- |

—

Vizitele neesențiale la centrele de primire ar putea fi limitate temporar pentru a restrânge răspândirea COVID-19. Acest lucru nu ar trebui să ducă la impunerea unor limitări nejustificate avocaților, tutorilor, UNHCR și (în cazul centrelor închise) organismelor de monitorizare a luării în custodie publică.

| — | Personalului i s-ar putea oferi posibilitatea de a lucra de la distanță sau în schimburi pentru a se asigura distanțarea socială și programe de lucru mai flexibile. |
| --- | --- |

—

Personalului i s-ar putea oferi posibilitatea de a lucra de la distanță sau în schimburi pentru a se asigura distanțarea socială și programe de lucru mai flexibile.

Modalități diferite pentru condițiile materiale de primire:

Unele state membre oferă un serviciu mai limitat în cadrul centrelor de primire, de exemplu prin suspendarea activităților de grup și a consilierii față în față.

În cazul în care, din cauza COVID-19, autoritatea de primire nu dispune de personal suficient sau de resurse suficiente pentru a asigura funcționarea adecvată a centrelor de primire disponibile, statele membre pot recurge la posibilitatea prevăzută la articolul 18 alineatul (9) litera (b) din Directiva privind condițiile de primire pentru a oferi, în cazuri justificate în mod corespunzător și pentru o perioadă rezonabilă care trebuie să fie cât mai scurtă posibil, modalități diferite de cele utilizate în mod normal pentru condițiile materiale de primire. Aceste condiții diferite trebuie să acopere, în orice caz, nevoile de bază ale solicitanților, în special asistența medicală, subzistența, precum și siguranța fizică și demnitatea.

| Orientări practice:







  — | S-ar putea înființa adăposturi de urgență în cazul în care nu sunt disponibile centre obișnuite de primire sau de sosire. Nevoile de bază și demnitatea umană ar trebui garantate în toate circumstanțele. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

S-ar putea înființa adăposturi de urgență în cazul în care nu sunt disponibile centre obișnuite de primire sau de sosire. Nevoile de bază și demnitatea umană ar trebui garantate în toate circumstanțele.

| — | Serviciile neesențiale, cum ar fi activitățile de grup și consilierea față în față, ar putea fi suspendate pe termen scurt, în cazul în care această suspendare este necesară în vederea asigurării distanțării sociale. Se recomandă ca statele membre să instituie dispoziții pentru a asigura comunicarea și consilierea de la distanță, inclusiv prin intermediul unei linii de asistență telefonică. |
| --- | --- |

—

Serviciile neesențiale, cum ar fi activitățile de grup și consilierea față în față, ar putea fi suspendate pe termen scurt, în cazul în care această suspendare este necesară în vederea asigurării distanțării sociale. Se recomandă ca statele membre să instituie dispoziții pentru a asigura comunicarea și consilierea de la distanță, inclusiv prin intermediul unei linii de asistență telefonică.

Educație pentru copii:

În temeiul articolului 14 din Directiva privind condițiile de primire, statele membre trebuie să acorde copiilor minori ai solicitanților și solicitanților minori acces la educație, în condiții similare celor prevăzute pentru proprii resortisanți.

Asigurarea unui acces continuu la educație reprezintă o provocare cu care se pot confrunta autoritățile naționale din cauza măsurilor care vizează prevenirea și limitarea răspândirii COVID-19. În acest context, mai multe state membre au instituit modalități de școlarizare la domiciliu sau alte modalități de învățare la distanță. Dacă aceste modalități au fost puse la dispoziția resortisanților, măsurile luate ar trebui să țină seama de interesul superior al copilului, în conformitate cu articolul 23 din Directiva privind condițiile de primire, și, pe cât posibil, de vârsta și de nevoile minorilor în cauză. Serviciile educaționale pot fi furnizate față în față în centrele de cazare, în cazul în care furnizarea acestora este compatibilă cu normele de distanțare socială.

| Orientări practice:







  — | Asigurarea accesului la școlarizare la domiciliu sau a altor modalități de învățare la distanță pentru copiii minori ai solicitanților și pentru solicitanții minori, în condiții similare celor de care beneficiază copiii care sunt resortisanți ai statului respectiv. Școlarizarea la domiciliu ar putea include, de exemplu, servicii de învățare online sau de e-learning cu ajutorul unor profesori care să efectueze verificări de la distanță zilnic sau săptămânal, alocarea de teme de citire și de exerciții pentru studiul la domiciliu, distribuirea de seturi recreative și educaționale și difuzarea de programe de radio, de podcasturi sau de programe de televiziune cu conținut educațional. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Asigurarea accesului la școlarizare la domiciliu sau a altor modalități de învățare la distanță pentru copiii minori ai solicitanților și pentru solicitanții minori, în condiții similare celor de care beneficiază copiii care sunt resortisanți ai statului respectiv. Școlarizarea la domiciliu ar putea include, de exemplu, servicii de învățare online sau de e-learning cu ajutorul unor profesori care să efectueze verificări de la distanță zilnic sau săptămânal, alocarea de teme de citire și de exerciții pentru studiul la domiciliu, distribuirea de seturi recreative și educaționale și difuzarea de programe de radio, de podcasturi sau de programe de televiziune cu conținut educațional.

| — | În scopuri de învățare online sau de e-learning, ar putea fi necesar să se îmbunătățească accesul la internet în centrele de primire colective, punând la dispoziție rețele fără fir (dacă părinții au propriile dispozitive de comunicare) și calculatoare, care trebuie utilizate în conformitate cu normele de distanțare socială. |
| --- | --- |

—

În scopuri de învățare online sau de e-learning, ar putea fi necesar să se îmbunătățească accesul la internet în centrele de primire colective, punând la dispoziție rețele fără fir (dacă părinții au propriile dispozitive de comunicare) și calculatoare, care trebuie utilizate în conformitate cu normele de distanțare socială.

| — | Furnizorii de servicii educaționale, inclusiv furnizorii de cursuri de limbi străine sau de educație informală (de exemplu, ONG-urile), ar trebui să își poată continua activitățile fie în centru, atât timp cât normele de distanțare socială și măsurile sanitare preventive pot fi asigurate, fie de la distanță, utilizând servicii online. |
| --- | --- |

—

Furnizorii de servicii educaționale, inclusiv furnizorii de cursuri de limbi străine sau de educație informală (de exemplu, ONG-urile), ar trebui să își poată continua activitățile fie în centru, atât timp cât normele de distanțare socială și măsurile sanitare preventive pot fi asigurate, fie de la distanță, utilizând servicii online.

| — | Pe site-ul Rețelei inter-agenții privind educația în situații de urgență (https://inee.org/) se găsesc orientări privind asigurarea activităților educaționale în contextul pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

—

Pe site-ul Rețelei inter-agenții privind educația în situații de urgență (https://inee.org/) se găsesc orientări privind asigurarea activităților educaționale în contextul pandemiei de COVID-19.

Solicitanții luați în custodie publică în conformitate cu Directiva privind condițiile de primire:

În ceea ce privește solicitanții luați în custodie publică din motivele prevăzute în Directiva privind condițiile de primire, în conformitate cu articolul 11 din aceasta, „[s]ănătatea, inclusiv sănătatea mintală, a solicitanților aflați în detenție care sunt persoane vulnerabile constituie o preocupare principală a autorităților naționale” (cum ar fi COVID-19).

| Orientări practice:







  — | Pentru solicitanții luați în custodie publică, ar trebui să se mențină accesul la spațiile în aer liber. Unele state membre au redus timpul pe care persoanele luate în custodie publică sunt autorizate să îl petreacă în afara centrului de cazare a străinilor luați în custodie publică, pentru ca rezidenții să intre în contact cu mai puține persoane din comunitate. Orice restricții, inclusiv limitarea vizitatorilor, trebuie explicată cu atenție în prealabil și ar putea fi introduse măsuri alternative de asigurare a contactului cu familia și cu prietenii, de exemplu prin apeluri telefonice sau prin intermediul internetului. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Pentru solicitanții luați în custodie publică, ar trebui să se mențină accesul la spațiile în aer liber. Unele state membre au redus timpul pe care persoanele luate în custodie publică sunt autorizate să îl petreacă în afara centrului de cazare a străinilor luați în custodie publică, pentru ca rezidenții să intre în contact cu mai puține persoane din comunitate. Orice restricții, inclusiv limitarea vizitatorilor, trebuie explicată cu atenție în prealabil și ar putea fi introduse măsuri alternative de asigurare a contactului cu familia și cu prietenii, de exemplu prin apeluri telefonice sau prin intermediul internetului.

| — | De asemenea, ar putea fi luată în considerare eventuala necesitate de sporire a sprijinului emoțional și psihologic, de sensibilizare transparentă și de furnizare de informații privind boala. |
| --- | --- |

—

De asemenea, ar putea fi luată în considerare eventuala necesitate de sporire a sprijinului emoțional și psihologic, de sensibilizare transparentă și de furnizare de informații privind boala.

| — | Orientările OMS „Acțiuni de pregătire, prevenire și control privind COVID-19 în închisori și în alte centre de detenție” (Preparedness, prevention and control of COVID-19 in prisons and other places of detention, http://www.euro.who.int/en/health-topics/health-determinants/prisons-and-health/news/news/2020/3/preventing-covid-19-outbreak-in-prisons-a-challenging-but-essential-task-for-authorities) oferă informații utile privind modul de prevenire și de abordare a izbucnirii unei eventuale epidemii într-un loc de detenție, subliniind, totodată, elementele importante ale drepturilor fundamentale care trebuie respectate în contextul acțiunilor de răspuns la COVID-19. |
| --- | --- |

—

Orientările OMS „Acțiuni de pregătire, prevenire și control privind COVID-19 în închisori și în alte centre de detenție” (Preparedness, prevention and control of COVID-19 in prisons and other places of detention, http://www.euro.who.int/en/health-topics/health-determinants/prisons-and-health/news/news/2020/3/preventing-covid-19-outbreak-in-prisons-a-challenging-but-essential-task-for-authorities) oferă informații utile privind modul de prevenire și de abordare a izbucnirii unei eventuale epidemii într-un loc de detenție, subliniind, totodată, elementele importante ale drepturilor fundamentale care trebuie respectate în contextul acțiunilor de răspuns la COVID-19.

1.4   
  Regulamentul Eurodac

Prelevarea și transmiterea amprentelor digitale:

Articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul Eurodac prevede că, atunci când nu este posibil să se preleveze amprentele digitale ale unui solicitant din motive legate de sănătatea acestuia sau de protecția sănătății publice, statele membre trebuie să preleveze și să transmită amprentele digitale respective cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 48 de ore de la momentul la care aceste motive de sănătate nu mai sunt valabile.

Amprentele digitale ale tuturor resortisanților țărilor terțe care fac obiectul obligației de a se supune amprentării digitale ar trebui prelevate, cât mai repede posibil, asigurându-se totodată protecția sănătății publice.

2.   Relocare

Izbucnirea crizei provocate de COVID-19 a dus la o perturbare gravă a operațiunilor de relocare, care au fost suspendate temporar atât de statele membre, cât și de UNHCR și OIM. În plus, UNHCR a suspendat evacuările umanitare de urgență în vederea relocării ulterioare. Din aceleași motive, este împiedicat în prezent și accesul la țările terțe care găzduiesc refugiați.

Comisia recunoaște acest context dificil și impactul său asupra punerii în practică a angajamentelor asumate de statele membre cu privire la cele 29 500 de locuri de relocare pentru 2020. Cu toate acestea, Comisia încurajează statele membre să dea în continuare dovadă de solidaritate față de persoanele care au nevoie de protecție internațională și de țările terțe care găzduiesc un număr mare de refugiați. Impactul COVID-19 asupra situației din aceste țări terțe poate spori urgența relocărilor.

Comisia încurajează statele membre ca, în măsura în care este posibil ținând cont de măsurile de urgență luate în materie de sănătate, să continue activitățile legate de relocare în perioada de criză, ca să fie pregătite să reia relocările în condiții de siguranță pentru toți cei implicați, atunci când acest lucru va fi din nou posibil.

Având în vedere perturbările actuale ale operațiunilor de relocare, Comisia va sprijini statele membre în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor lor pentru 2020; mai precis, Comisia va fi flexibilă în ceea ce privește prelungirea perioadei de punere în aplicare după 2020, pentru a se asigura că statele membre au suficient timp să își respecte integral angajamentele asumate în cadrul exercițiului din 2020.

| Orientări practice:







  — | Comisia încurajează statele membre să analizeze posibilitatea unor noi modalități de lucru pentru a menține funcționarea programelor lor de relocare. În special, statele membre ar trebui să analizeze, în strânsă cooperare cu UNHCR, posibilitatea de a accepta propuneri de relocare pe bază de dosare și de a desfășura interviuri video cu interpretare simultană de la distanță, precum și de a aplica măsuri de orientare de la distanță înainte de plecare, de îndată ce acestea vor fi din nou posibile în primele țări de azil, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de sprijin pentru relocare al EASO de la Istanbul. Astfel, s-ar asigura faptul că selectarea persoanelor care au nevoie de protecție internațională poate continua și că persoanele selectate vor fi pregătite să călătorească pe teritoriul statelor membre de îndată ce restricțiile de călătorie vor fi ridicate. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Comisia încurajează statele membre să analizeze posibilitatea unor noi modalități de lucru pentru a menține funcționarea programelor lor de relocare. În special, statele membre ar trebui să analizeze, în strânsă cooperare cu UNHCR, posibilitatea de a accepta propuneri de relocare pe bază de dosare și de a desfășura interviuri video cu interpretare simultană de la distanță, precum și de a aplica măsuri de orientare de la distanță înainte de plecare, de îndată ce acestea vor fi din nou posibile în primele țări de azil, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de sprijin pentru relocare al EASO de la Istanbul. Astfel, s-ar asigura faptul că selectarea persoanelor care au nevoie de protecție internațională poate continua și că persoanele selectate vor fi pregătite să călătorească pe teritoriul statelor membre de îndată ce restricțiile de călătorie vor fi ridicate.

| — | Având în vedere că persoanele care au nevoie de protecție internațională și persoanele care călătoresc din alte motive umanitare sunt exceptate de la restricționarea temporară a călătoriilor neesențiale, statele membre sunt încurajate să faciliteze sosirea continuă a persoanelor sau a grupurilor de persoane care au nevoie de protecție internațională și care au fost deja selectate pentru relocare, atunci când acest lucru este fezabil în condițiile actuale. În acest sens, este necesară o cooperare strânsă cu OIM și UNHCR, inclusiv în ceea ce privește examenele medicale anterioare plecării și eventualele măsuri de carantină. |
| --- | --- |

—

Având în vedere că persoanele care au nevoie de protecție internațională și persoanele care călătoresc din alte motive umanitare sunt exceptate de la restricționarea temporară a călătoriilor neesențiale, statele membre sunt încurajate să faciliteze sosirea continuă a persoanelor sau a grupurilor de persoane care au nevoie de protecție internațională și care au fost deja selectate pentru relocare, atunci când acest lucru este fezabil în condițiile actuale. În acest sens, este necesară o cooperare strânsă cu OIM și UNHCR, inclusiv în ceea ce privește examenele medicale anterioare plecării și eventualele măsuri de carantină.

| — | De asemenea, statele membre sunt încurajate să își revizuiască planurile operaționale de relocare pentru a ține seama de probabilitatea unor riscuri sporite în materie de sănătate, de exemplu prin efectuarea de teste pentru depistarea COVID-19 sau prin stabilirea modalităților de carantină. |
| --- | --- |

—

De asemenea, statele membre sunt încurajate să își revizuiască planurile operaționale de relocare pentru a ține seama de probabilitatea unor riscuri sporite în materie de sănătate, de exemplu prin efectuarea de teste pentru depistarea COVID-19 sau prin stabilirea modalităților de carantină.

| — | Comisia invită statele membre să utilizeze pe deplin rețeaua de relocare și de admisie umanitară a EASO ca forum principal pentru schimbul de informații, stabilirea de noi modalități de lucru și elaborarea în comun a unor strategii de ieșire din blocajul actual al operațiunilor de relocare. Având în vedere complexitatea operațiunilor de relocare, o cooperare strânsă între statele membre poate facilita reluarea rapidă și eficientă a relocărilor. UNHCR și OIM vor fi, de asemenea, implicate în activitatea rețelei, în funcție de necesități. |
| --- | --- |

—

Comisia invită statele membre să utilizeze pe deplin rețeaua de relocare și de admisie umanitară a EASO ca forum principal pentru schimbul de informații, stabilirea de noi modalități de lucru și elaborarea în comun a unor strategii de ieșire din blocajul actual al operațiunilor de relocare. Având în vedere complexitatea operațiunilor de relocare, o cooperare strânsă între statele membre poate facilita reluarea rapidă și eficientă a relocărilor. UNHCR și OIM vor fi, de asemenea, implicate în activitatea rețelei, în funcție de necesități.

| — | În ceea ce privește programele de sponsorizare privată legate de relocare, statele membre sunt încurajate să mențină deschise canalele de comunicare cu organizațiile de sponsori și sponsorii individuali, pentru a-i ține la curent cu situația actuală a programelor de relocare și cu posibilele sosiri viitoare. Pentru statele membre în care există deja programe de sponsorizare privată, ar trebui să se continue procesul de recrutare și de verificare a sponsorilor, pentru a se extinde capacitățile disponibile de găzduire viitoare. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește programele de sponsorizare privată legate de relocare, statele membre sunt încurajate să mențină deschise canalele de comunicare cu organizațiile de sponsori și sponsorii individuali, pentru a-i ține la curent cu situația actuală a programelor de relocare și cu posibilele sosiri viitoare. Pentru statele membre în care există deja programe de sponsorizare privată, ar trebui să se continue procesul de recrutare și de verificare a sponsorilor, pentru a se extinde capacitățile disponibile de găzduire viitoare.

3.   Returnare

Prezenta secțiune urmărește să ofere orientări pentru a sprijini autoritățile naționale să identifice măsurile care ar putea fi luate pentru a asigura continuitatea și siguranța procedurilor de returnare a resortisanților țărilor terțe în țările lor de origine sau de tranzit în contextul actualei pandemii de COVID-19.

Atunci când desfășoară acțiuni și proceduri de returnare, autoritățile competente ale statelor membre trebuie să țină seama pe deplin de măsurile naționale de protecție a sănătății care vizează prevenirea și limitarea răspândirii COVID-19 și să le aplice în mod proporțional și nediscriminatoriu tuturor resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită situației și nevoilor persoanelor vulnerabile. Ar trebui să se țină seama, de asemenea, de situația specială din țara terță în cauză în ceea ce privește măsurile naționale de protecție a sănătății și impactul COVID-19.

Măsurile luate la nivel mondial pentru a limita pandemia de COVID-19 au un efect semnificativ asupra returnării migranților în situație neregulamentară. Statele membre se confruntă cu dificultăți practice în desfășurarea activităților și operațiunilor de returnare către țări terțe, inclusiv din cauza disponibilității reduse a personalului autorităților din domeniul imigrației, care poate fi, de asemenea, responsabil cu punerea în aplicare a măsurilor de sănătate publică. Astfel de dificultăți sunt legate în primul rând de provocările legate de punerea în aplicare a măsurilor de securitate și sănătate pentru a proteja atât resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere neregulamentară, cât și personalul care lucrează în domeniul returnării.

Dificultățile se referă, de asemenea, la disponibilitatea mult redusă a zborurilor comerciale și a altor mijloace de transport, precum și la măsurile de restricționare a intrării introduse de țările terțe pentru a limita răspândirea COVID-19. Frontex oferă cu regularitate informații actualizate cu privire la măsurile luate de transportatorii aerieni și de țările terțe în aplicația de gestionare integrată a returnărilor (IRMA). În acest context, este esențial să se ia toate măsurile necesare pentru a reduce la minimum riscurile pentru sănătate cu care se confruntă persoanele care participă la operațiunile, procedurile și activitățile de returnare.

În pofida perturbărilor temporare cauzate de aceste măsuri necesare, activitatea în materie de returnare ar trebui să continue, în special prin desfășurarea activităților care pot fi efectuate în pofida măsurilor restrictive (de exemplu identificarea, emiterea de noi documente de călătorie, înscrierea în programele de returnare voluntară asistată și de reintegrare), pentru a pregăti reluarea operațiunilor de returnare, în momentul în care aceasta va fi posibilă. Procedurile de returnare ar trebui să continue în măsura în care este posibil, iar statele membre ar trebui să fie pregătite, și cu sprijinul Frontex, să reia procedurile de returnare și să recupereze întârzierile în momentul în care perturbarea cauzată de măsurile restrictive va înceta. Comisia și Frontex vor sprijini autoritățile naționale să își coordoneze eforturile.

Returnarea migranților în situație neregulamentară care au ales să părăsească teritoriul UE în mod voluntar ar trebui să fie în continuare sprijinită și promovată în mod activ, luându-se toate măsurile sanitare de precauție necesare. Mai mult decât oricând, ar trebui să se acorde prioritate returnărilor voluntare, întrucât acestea reduc riscurile la adresa securității și a sănătății ale operațiunilor de returnare, inclusiv prin reducerea la minimum a riscurilor pentru migranții în situație neregulamentară și personalul însoțitor implicat.

Autoritățile naționale se confruntă cu provocări de ordin practic cu privire la gestionarea luării în custodie publică prealabilă îndepărtării atunci când pun în aplicare măsurile de prevenire a riscului de contaminare și a răspândirii COVID-19.

Ar trebui să se mențină cooperarea și contactele strânse cu țările terțe în ceea ce privește identificarea resortisanților lor, emiterea de noi documente de călătorie pentru aceștia și returnarea acestora, recunoscând totodată pe deplin preocupările lor și măsurile restrictive pe care le-au adoptat și luând toate măsurile sanitare de precauție necesare. Țările terțe au în continuare obligația, în temeiul dreptului internațional, de a-și readmite resortisanții. Multe țări terțe încearcă să faciliteze și să organizeze repatrierea resortisanților lor blocați în străinătate și iau măsuri de protecție a sănătății care se aplică la sosire. Statele membre ar trebui să coopereze cu autoritățile țărilor terțe pentru a se asigura că aceste măsuri de sănătate publică sunt respectate pe deplin atunci când migranții în situație neregulamentară se întorc în țara lor de origine, astfel încât să poată avea loc cât mai multe operațiuni de returnare. Comisia este pregătită să sprijine statele membre în eforturile lor de cooperare cu țările terțe în materie de readmisie.

Frontex este pregătită să acorde asistență statelor membre pentru organizarea tuturor operațiunilor de returnare către țări terțe pe calea aerului, în special pentru a facilita repatrierea, cu ajutorul zborurilor regulate sau charter, atât a persoanelor care fac obiectul returnării voluntare, cât și a celor care fac obiectul returnării forțate, și să ofere autorităților naționale asistența necesară.

În pofida tuturor eforturilor rezonabile, vor exista cazuri în care returnările nu vor putea fi efectuate din cauza măsurilor luate pentru limitarea răspândirii pandemiei de COVID-19. În astfel de cazuri, statele membre dispun de o largă putere de apreciere pentru a acorda migranților în situație neregulamentară un permis de ședere sau o altă autorizație care conferă un drept de ședere, din motive de compasiune, umanitare sau de altă natură, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (4) din Directiva 2008/115/CE (denumită în continuare „Directiva privind returnarea”).

Procesele de returnare

Măsurile naționale introduse pentru a preveni și a limita răspândirea COVID-19 limitează posibilitățile autorităților de returnare de a intra în contact direct cu persoanele returnate și cu autoritățile țărilor terțe.

Este necesar să se atenueze consecințele unor astfel de restricții, pentru a se asigura că măsurile luate de autoritățile competente în cursul procedurilor administrative se bazează pe circumstanțele individuale ale fiecărui migrant în situație neregulamentară, țin seama în mod corespunzător de acestea și garantează dreptul de a fi ascultat, în conformitate cu principiile generale ale dreptului UE. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să utilizeze mijloace alternative care să nu impună prezența fizică a resortisantului țării terțe sau care să prevadă o prezență fizică redusă a acestuia pentru a se conforma acestor cerințe.

Este, de asemenea, încurajată cu fermitate o abordare similară pentru a menține deschise canalele de comunicare și de cooperare cu autoritățile țărilor terțe, într-o perioadă în care, din cauza măsurilor restrictive, personalul consular din multe țări terțe este, de asemenea, mai puțin disponibil pentru procedurile de identificare și de emitere de noi documente de călătorie. Acest lucru ar facilita clarificarea și avansarea procedurilor în cazuri individuale și, prin urmare, returnarea, după ce situația va permite acest lucru.

În ciuda limitărilor actuale, returnările voluntare rămân opțiunea cea mai viabilă pentru a sprijini plecarea migranților în situație neregulamentară. Prin urmare, este esențial să se promoveze posibilitățile de returnare voluntară, inclusiv posibilitățile de asistență pentru reintegrare, și să se asigure continuitatea programelor naționale de returnare voluntară asistată și de reintegrare, ținând cont totodată de impactul COVID-19 asupra țărilor terțe. Resortisanții țărilor terțe care doresc să se înscrie în astfel de programe ar trebui să poată face în continuare acest lucru, iar activitățile de consiliere în materie de returnare și reintegrare ar trebui să continue în măsura posibilului, utilizând instrumente care reduc sau nu necesită proximitatea fizică.

| Orientări practice:







  — | Utilizarea videoconferințelor, a corespondenței scrise sau a altor canale de comunicare virtuală și la distanță pentru realizarea de interviuri, cu asigurarea accesului la interpretare și la asistență juridică. La nivel național, ar putea fi puse la dispoziție orientări pentru toate părțile implicate. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Utilizarea videoconferințelor, a corespondenței scrise sau a altor canale de comunicare virtuală și la distanță pentru realizarea de interviuri, cu asigurarea accesului la interpretare și la asistență juridică. La nivel național, ar putea fi puse la dispoziție orientări pentru toate părțile implicate.

| — | Utilizarea videoconferințelor și a altor mijloace electronice disponibile, cum ar fi sistemele de gestionare a cazurilor de readmisie, pentru a menține contactul cu autoritățile consulare ale țărilor terțe și a înregistra progrese în cazurile individuale. |
| --- | --- |

—

Utilizarea videoconferințelor și a altor mijloace electronice disponibile, cum ar fi sistemele de gestionare a cazurilor de readmisie, pentru a menține contactul cu autoritățile consulare ale țărilor terțe și a înregistra progrese în cazurile individuale.

| — | Utilizarea sprijinului oferit de Frontex, atunci când este posibil, pentru a spori disponibilitatea și utilizarea videoconferințelor, precum și a altor mijloace și canale electronice de comunicare virtuală și la distanță. |
| --- | --- |

—

Utilizarea sprijinului oferit de Frontex, atunci când este posibil, pentru a spori disponibilitatea și utilizarea videoconferințelor, precum și a altor mijloace și canale electronice de comunicare virtuală și la distanță.

| — | Utilizarea capacităților ofițerilor de legătură în materie de imigrație și ale ofițerilor de legătură ai UE pentru returnare operaționali în țările terțe pentru a sprijini procedurile de identificare și de emitere de noi documente de călătorie. |
| --- | --- |

—

Utilizarea capacităților ofițerilor de legătură în materie de imigrație și ale ofițerilor de legătură ai UE pentru returnare operaționali în țările terțe pentru a sprijini procedurile de identificare și de emitere de noi documente de călătorie.

| — | Utilizarea formularelor online, a interviurilor telefonice și a altor forme de comunicare la distanță pentru a continua activitățile de consiliere în materie de returnare și reintegrare și pentru înscrierea în programele de returnare voluntară asistată și de reintegrare. Prelungirea termenelor de înscriere în astfel de programe. Menținerea unor contacte strânse cu furnizorii de servicii de reintegrare din țările terțe. În cazul în care furnizorii de servicii nu își pot furniza serviciile obișnuite în țări terțe, luarea în considerare a ajustării pachetelor de reintegrare acordate de statele membre. |
| --- | --- |

—

Utilizarea formularelor online, a interviurilor telefonice și a altor forme de comunicare la distanță pentru a continua activitățile de consiliere în materie de returnare și reintegrare și pentru înscrierea în programele de returnare voluntară asistată și de reintegrare. Prelungirea termenelor de înscriere în astfel de programe. Menținerea unor contacte strânse cu furnizorii de servicii de reintegrare din țările terțe. În cazul în care furnizorii de servicii nu își pot furniza serviciile obișnuite în țări terțe, luarea în considerare a ajustării pachetelor de reintegrare acordate de statele membre.

| — | Utilizarea sprijinului financiar al Frontex pentru a ajusta sistemele naționale de gestionare a cazurilor de returnare (REAMAS) în vederea înregistrării informațiilor necesare referitoare la persoanele returnate, asigurând respectarea normelor de protecție a datelor. |
| --- | --- |

—

Utilizarea sprijinului financiar al Frontex pentru a ajusta sistemele naționale de gestionare a cazurilor de returnare (REAMAS) în vederea înregistrării informațiilor necesare referitoare la persoanele returnate, asigurând respectarea normelor de protecție a datelor.

Termenul pentru plecarea voluntară

Din cauza restricțiilor semnificative privind zborurile comerciale și a măsurilor restrictive introduse de țările terțe referitoare la sosirile din Europa, resortisanții țărilor terțe care fac obiectul unei decizii de returnare care prevede un termen pentru plecarea voluntară se pot afla în imposibilitatea de a se conforma unei astfel de decizii în termenul stabilit, în ciuda eforturilor și bunelor lor intenții. În consecință, resortisanții țărilor terțe pot face obiectul unei interdicții de intrare din cauza nerespectării unei decizii de returnare, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (1) din Directiva privind returnarea. Cu toate acestea, migranții în situație neregulamentară nu pot fi considerați responsabili și nu pot suferi consecințe negative pentru o situație care se află în afara controlului lor.

Pentru a preveni apariția unei astfel de situații, statele membre ar trebui să utilizeze posibilitatea prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din Directiva privind returnarea și să prelungească termenul pentru plecarea voluntară cu o perioadă de timp corespunzătoare, ținând seama de circumstanțele specifice fiecărui caz în parte, de durata și natura măsurilor restrictive și de disponibilitatea mijloacelor de transport către țara terță de returnare.

De asemenea, statele membre ar trebui să acorde un termen pentru plecarea voluntară mai lung de 30 de zile în momentul emiterii deciziei de returnare dacă, ținând seama de circumstanțele specifice ale cazului și în special de disponibilitatea mijloacelor de transport către țara terță de returnare, este clar de la început că resortisantul în cauză al unei țări terțe nu va putea părăsi țara în termen de 30 de zile.

În cazul în care termenul pentru plecarea voluntară se prelungește și în cazul în care executarea deciziei este suspendată temporar, migranții în situație neregulamentară ar trebui să primească o confirmare în scris, astfel cum se prevede în Directiva privind returnarea (articolul 14).

În cazul în care termenul pentru plecarea voluntară nu poate fi respectat din cauza lipsei mijloacelor de transport către țara terță de returnare sau din orice alt motiv independent de voința persoanei respective și legat de măsurile restrictive, statele membre ar trebui să se abțină de la emiterea unei interdicții de intrare sau să retragă o interdicție de intrare emisă.

| Orientări practice:







  — | Utilizarea, atunci când este necesar și proporțional, a posibilității de a impune anumite obligații în scopul de a evita riscul de sustragere în cursul termenului pentru plecarea voluntară, astfel cum sunt prevăzute la articolul 7 alineatul (3) din Directiva privind returnarea, cum ar fi obligația de a rămâne într-un anumit loc sau de a prezenta autorităților documentele de identitate sau de călătorie. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Utilizarea, atunci când este necesar și proporțional, a posibilității de a impune anumite obligații în scopul de a evita riscul de sustragere în cursul termenului pentru plecarea voluntară, astfel cum sunt prevăzute la articolul 7 alineatul (3) din Directiva privind returnarea, cum ar fi obligația de a rămâne într-un anumit loc sau de a prezenta autorităților documentele de identitate sau de călătorie.

| — | Atunci când se impun măsuri menite să evite riscul de sustragere, este indicat să fie utilizate cele care reduc circulația în spațiile publice și asigură distanțarea socială, cum ar fi raportarea periodică prin apeluri video, în conformitate cu normele de protecție a datelor. |
| --- | --- |

—

Atunci când se impun măsuri menite să evite riscul de sustragere, este indicat să fie utilizate cele care reduc circulația în spațiile publice și asigură distanțarea socială, cum ar fi raportarea periodică prin apeluri video, în conformitate cu normele de protecție a datelor.

Educația copiilor

Directiva privind returnarea prevede că minorilor ar trebui să li se acorde acces la sistemul de învățământ de bază, în funcție de durata șederii lor, atât în cursul termenului pentru plecare voluntară, cât și în perioadele pentru care îndepărtarea a fost amânată (articolul 14), precum și în timpul luării în custodie publică (articolul 17).

Acordarea accesului la sistemul de învățământ de bază minorilor care fac obiectul unor proceduri de returnare poate reprezenta o provocare pentru autoritățile naționale din cauza măsurilor care vizează prevenirea și limitarea răspândirii COVID-19. În acest context, mai multe state membre au instituit modalități de școlarizare la domiciliu sau alte modalități de învățare la distanță. Dacă aceste modalități au fost puse la dispoziția resortisanților proprii, măsurile luate ar trebui să țină seama pe deplin de interesul superior al copilului (articolul 5) și, pe cât posibil, de vârsta și nevoile minorilor în cauză.

| Orientări practice:







  — | Asigurarea accesului minorilor la școlarizarea la domiciliu sau la alte modalități de învățare la distanță pentru minori, în condiții similare celor de care beneficiază copiii care sunt resortisanți ai statului respectiv. Școlarizarea la domiciliu ar putea include, de exemplu, servicii de învățare online sau de e-learning cu ajutorul unor profesori care să efectueze verificări de la distanță zilnic sau săptămânal, alocarea de teme de citire și de exerciții pentru studiul la domiciliu, distribuirea de seturi recreative și educaționale și difuzarea de programe de radio, de podcasturi sau de programe de televiziune cu conținut educațional. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Asigurarea accesului minorilor la școlarizarea la domiciliu sau la alte modalități de învățare la distanță pentru minori, în condiții similare celor de care beneficiază copiii care sunt resortisanți ai statului respectiv. Școlarizarea la domiciliu ar putea include, de exemplu, servicii de învățare online sau de e-learning cu ajutorul unor profesori care să efectueze verificări de la distanță zilnic sau săptămânal, alocarea de teme de citire și de exerciții pentru studiul la domiciliu, distribuirea de seturi recreative și educaționale și difuzarea de programe de radio, de podcasturi sau de programe de televiziune cu conținut educațional.

| — | În scopul studiului online sau e-learningului, a se lua în considerare sporirea, dacă este necesar, a accesului la internet și a disponibilității calculatoarelor, care trebuie să fie utilizate în conformitate cu normele privind distanțarea socială. |
| --- | --- |

—

În scopul studiului online sau e-learningului, a se lua în considerare sporirea, dacă este necesar, a accesului la internet și a disponibilității calculatoarelor, care trebuie să fie utilizate în conformitate cu normele privind distanțarea socială.

| — | Furnizorii de servicii educaționale, inclusiv furnizorii de cursuri de limbă sau de educație informală ar trebui să își poată continua activitățile, în cazul în care se poate asigura respectarea normelor de distanțare socială și a măsurilor sanitare preventive, sau de la distanță, recurgând la aplicații online. |
| --- | --- |

—

Furnizorii de servicii educaționale, inclusiv furnizorii de cursuri de limbă sau de educație informală ar trebui să își poată continua activitățile, în cazul în care se poate asigura respectarea normelor de distanțare socială și a măsurilor sanitare preventive, sau de la distanță, recurgând la aplicații online.

| — | Pe site-ul Rețelei inter-agenții privind educația în situații de urgență (https://inee.org/) se găsesc orientări privind asigurarea activităților educaționale în contextul pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

—

Pe site-ul Rețelei inter-agenții privind educația în situații de urgență (https://inee.org/) se găsesc orientări privind asigurarea activităților educaționale în contextul pandemiei de COVID-19.

Asistența medicală

Directiva privind returnarea prevede că resortisanții țărilor terțe trebuie să aibă acces, în măsura posibilului, la îngrijire medicală de urgență și la tratamentul de bază al bolilor. Statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a se asigura că, în cadrul acestei îngrijiri medicale de urgență și a tratamentului de bază al bolilor, persoanele returnate au acces la asistența medicală necesară pentru tratarea COVID-19.

| Orientări practice:







  — | Informarea migranților în situație neregulamentară, într-o limbă pe care o înțeleg sau pe care se presupune în mod rezonabil că o înțeleg, cu privire la măsurile naționale luate pentru limitarea și prevenirea răspândirii COVID-19, inclusiv cu privire la igiena mâinilor, distanțarea socială, tuse, carantină sau izolare, măsurile de igienă, împiedicarea întrunirilor, utilizarea spațiilor publice, regulile de conduită impuse, restricțiile de circulație și cu privire la ceea ce trebuie să facă în cazul în care bănuiesc că ar putea fi infectați. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Informarea migranților în situație neregulamentară, într-o limbă pe care o înțeleg sau pe care se presupune în mod rezonabil că o înțeleg, cu privire la măsurile naționale luate pentru limitarea și prevenirea răspândirii COVID-19, inclusiv cu privire la igiena mâinilor, distanțarea socială, tuse, carantină sau izolare, măsurile de igienă, împiedicarea întrunirilor, utilizarea spațiilor publice, regulile de conduită impuse, restricțiile de circulație și cu privire la ceea ce trebuie să facă în cazul în care bănuiesc că ar putea fi infectați.

Examene medicale

În temeiul dreptului intern, statele membre pot efectua un examen medical al resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere neregulamentară, din motive de sănătate publică, examen care ar trebui să respecte principiul nediscriminării și drepturile fundamentale, pentru a identifica măsurile de precauție adecvate care trebuie puse în aplicare. Acest lucru ar asigura faptul că starea de sănătate a resortisantului țării terțe este luată în considerare în mod corespunzător în cadrul procedurilor de returnare, în conformitate cu acquis-ul UE.

Testările și examenele medicale privind COVID-19 în cazul migranților în situație neregulamentară pot facilita, de asemenea, readmisia, oferind autorităților țărilor terțe asigurări cu privire la riscul redus de contagiune, la fel ca și mențiunile referitoare la posibilitățile de carantină din țările terțe facilitate de parteneri internaționali precum Organizația Internațională pentru Migrație.

| Orientări practice:







  — | Examenele medicale ar trebui efectuate cu prioritate în cazul resortisanților țărilor terțe celor mai expuși riscului de contaminare, cum ar fi persoanele în vârstă sau cele cu boli cronice, precum și al persoanelor nou-sosite în centrele de cazare sau în centrele de cazare a străinilor luați în custodie publică. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Examenele medicale ar trebui efectuate cu prioritate în cazul resortisanților țărilor terțe celor mai expuși riscului de contaminare, cum ar fi persoanele în vârstă sau cele cu boli cronice, precum și al persoanelor nou-sosite în centrele de cazare sau în centrele de cazare a străinilor luați în custodie publică.

| — | Atunci când este necesar, se poate impune o carantină de 14 zile în cazul noilor sosiți în centrele de cazare a străinilor luați în custodie publică sau în centrele de cazare. Autoritățile ar putea, de asemenea, să le verifice temperatura resortisanților țărilor terțe la intrarea și la ieșirea din centre, pentru a detecta simptomele bolii. Ar putea fi instituit un mecanism de monitorizare zilnică pentru evaluarea posibilelor cazuri suspecte. |
| --- | --- |

—

Atunci când este necesar, se poate impune o carantină de 14 zile în cazul noilor sosiți în centrele de cazare a străinilor luați în custodie publică sau în centrele de cazare. Autoritățile ar putea, de asemenea, să le verifice temperatura resortisanților țărilor terțe la intrarea și la ieșirea din centre, pentru a detecta simptomele bolii. Ar putea fi instituit un mecanism de monitorizare zilnică pentru evaluarea posibilelor cazuri suspecte.

| — | Furnizarea unui certificat medical privind COVID-19 pentru persoanele returnate, dacă acest lucru este solicitat de țara terță de returnare; în cazul în care sunt disponibile, colaborarea cu partenerii internaționali pentru a informa persoanele returnate cu privire la posibilitățile de carantină din țările terțe. |
| --- | --- |

—

Furnizarea unui certificat medical privind COVID-19 pentru persoanele returnate, dacă acest lucru este solicitat de țara terță de returnare; în cazul în care sunt disponibile, colaborarea cu partenerii internaționali pentru a informa persoanele returnate cu privire la posibilitățile de carantină din țările terțe.

| — | Efectuarea de examene medicale regulate în cazul personalului care se află în contact apropiat cu persoanele returnate. |
| --- | --- |

—

Efectuarea de examene medicale regulate în cazul personalului care se află în contact apropiat cu persoanele returnate.

| — | Utilizarea sprijinului financiar al Frontex pentru a ajusta sistemele naționale de gestionare a cazurilor de returnare (REAMAS) în vederea înregistrării cazurilor în care un migrant în situație neregulamentară este infectat sau prezintă un risc de infecție, dacă dreptul intern prevede înregistrarea acestor informații, asigurând totodată respectarea normelor de protecție a datelor și a principiilor necesității și proporționalității. |
| --- | --- |

—

Utilizarea sprijinului financiar al Frontex pentru a ajusta sistemele naționale de gestionare a cazurilor de returnare (REAMAS) în vederea înregistrării cazurilor în care un migrant în situație neregulamentară este infectat sau prezintă un risc de infecție, dacă dreptul intern prevede înregistrarea acestor informații, asigurând totodată respectarea normelor de protecție a datelor și a principiilor necesității și proporționalității.

Luarea în custodie publică

Articolul 15 alineatul (4) din Directiva privind returnarea prevede că luarea în custodie publică în scopul îndepărtării încetează imediat atunci când există indicii conform cărora nu mai există posibilitatea rezonabilă a îndepărtării într-un caz individual. Restricțiile temporare introduse de statele membre și de țările terțe pentru a preveni și a limita răspândirea COVID-19 nu ar trebui interpretate drept conducând în mod automat la concluzia că nu mai există o posibilitate rezonabilă a îndepărtării în toate cazurile. Pentru a stabili, în fiecare caz, dacă există în continuare o posibilitate rezonabilă a îndepărtării, se pot lua în considerare mai mulți factori.

| Orientări practice:







  — | Efectuarea de evaluări individuale înainte de a decide eliberarea migranților aflați în custodie publică, luând în considerare perioada maximă de luare în custodie publică, perioada de când o persoană returnată se află deja în custodie publică, dacă procedurile de identificare/emitere de noi documente de călătorie/readmisie se desfășoară cu diligență. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Efectuarea de evaluări individuale înainte de a decide eliberarea migranților aflați în custodie publică, luând în considerare perioada maximă de luare în custodie publică, perioada de când o persoană returnată se află deja în custodie publică, dacă procedurile de identificare/emitere de noi documente de călătorie/readmisie se desfășoară cu diligență.

| — | Atunci când un resortisant al unei țări terțe este eliberat, utilizarea, dacă este necesar și proporțional, a unor măsuri mai puțin coercitive decât luarea în custodie publică pentru a preveni sustragerea, în conformitate cu articolul 15 din Directiva privind returnarea, cum ar fi, de exemplu, obligația de a rămâne într-un anumit loc sau de a prezenta documente autorităților. |
| --- | --- |

—

Atunci când un resortisant al unei țări terțe este eliberat, utilizarea, dacă este necesar și proporțional, a unor măsuri mai puțin coercitive decât luarea în custodie publică pentru a preveni sustragerea, în conformitate cu articolul 15 din Directiva privind returnarea, cum ar fi, de exemplu, obligația de a rămâne într-un anumit loc sau de a prezenta documente autorităților.

| — | Pe cât posibil, luarea de măsuri pentru a se asigura că resortisantul țării terțe eliberat din custodia publică poate respecta măsurile naționale de sănătate publică instituite pentru a preveni și a limita răspândirea COVID-19. |
| --- | --- |

—

Pe cât posibil, luarea de măsuri pentru a se asigura că resortisantul țării terțe eliberat din custodia publică poate respecta măsurile naționale de sănătate publică instituite pentru a preveni și a limita răspândirea COVID-19.

| — | Pentru a se asigura că măsurile mai puțin coercitive respectă măsurile naționale de sănătate publică instituite pentru a preveni și a limita răspândirea COVID-19, utilizarea de măsuri alternative luării în custodie publică care să asigure respectarea măsurilor naționale de sănătate publică, cum ar fi raportarea periodică prin apeluri video, în conformitate cu normele privind protecția datelor. |
| --- | --- |

—

Pentru a se asigura că măsurile mai puțin coercitive respectă măsurile naționale de sănătate publică instituite pentru a preveni și a limita răspândirea COVID-19, utilizarea de măsuri alternative luării în custodie publică care să asigure respectarea măsurilor naționale de sănătate publică, cum ar fi raportarea periodică prin apeluri video, în conformitate cu normele privind protecția datelor.

Utilizarea centrelor specializate de cazare, condițiile luării în custodie publică și distanțarea socială

Pentru a proteja populația de răspândirea COVID-19, autoritățile naționale aplică din ce în ce mai mult distanțarea socială și alte măsuri de precauție. Aceleași reguli se aplică și în centrele de cazare a străinilor luați în custodie publică, în care securitatea și sănătatea atât a migranților aflați în custodie publică, cât și a personalului pot fi, de asemenea, în pericol și trebuie să fie protejate. În consecință, capacitatea maximă efectivă a centrelor specializate de cazare poate fi redusă în mod semnificativ pentru a preveni contaminările.

În cazul în care, din aceste motive, statele membre nu sunt în măsură să ofere cazare în centre specializate de cazare, acestea pot utiliza alte centre adecvate, sub rezerva garanțiilor prevăzute în Directiva privind returnarea, cu condiția să se asigure distanțarea socială și alte măsuri preventive și de igienă. Statele membre ar trebui să țină seama în mod corespunzător de dreptul la viața de familie în cazul cuplurilor și al familiilor cu copii, precum și de situația persoanelor vulnerabile.

| Orientări practice:







  — | Punerea în aplicare a unor măsuri preventive și de igienă în cadrul centrelor, inclusiv distanțarea socială și dezinfectarea periodică a zonelor comune, precum și asigurarea disponibilității unei capacități de izolare adecvate. |
| --- | --- |

Orientări practice:

—

Punerea în aplicare a unor măsuri preventive și de igienă în cadrul centrelor, inclusiv distanțarea socială și dezinfectarea periodică a zonelor comune, precum și asigurarea disponibilității unei capacități de izolare adecvate.

| — | Documentul OMS intitulat Preparedness, prevention and control of COVID-19 in prisons and other places of detention („Pregătirea, prevenirea și controlul COVID-19 în închisori și în alte locuri de detenție”) (14) oferă informații utile cu privire la modul de prevenire și de abordare a izbucnirii unei eventuale epidemii într-un loc de detenție, subliniind, totodată, elementele importante ale drepturilor fundamentale care trebuie respectate în contextul acțiunilor de răspuns la COVID-19. |
| --- | --- |

—

Documentul OMS intitulat Preparedness, prevention and control of COVID-19 in prisons and other places of detention („Pregătirea, prevenirea și controlul COVID-19 în închisori și în alte locuri de detenție”) (14) oferă informații utile cu privire la modul de prevenire și de abordare a izbucnirii unei eventuale epidemii într-un loc de detenție, subliniind, totodată, elementele importante ale drepturilor fundamentale care trebuie respectate în contextul acțiunilor de răspuns la COVID-19.

| — | Vizitele neesențiale ar putea fi limitate pentru a limita și a preveni răspândirea COVID-19; ar putea fi utilizate măsuri alternative, de exemplu comunicarea prin telefon, comunicarea online sau alte instrumente. Acest lucru nu ar trebui să ducă la impunerea unor limitări nejustificate avocaților, tutorilor și organismelor de monitorizare. |
| --- | --- |

—

Vizitele neesențiale ar putea fi limitate pentru a limita și a preveni răspândirea COVID-19; ar putea fi utilizate măsuri alternative, de exemplu comunicarea prin telefon, comunicarea online sau alte instrumente. Acest lucru nu ar trebui să ducă la impunerea unor limitări nejustificate avocaților, tutorilor și organismelor de monitorizare.

| — | Dacă este necesar pentru asigurarea distanțării sociale, serviciile neesențiale, cum ar fi activitățile de grup și consilierea față în față, ar putea fi suspendate pe termen scurt. |
| --- | --- |

—

Dacă este necesar pentru asigurarea distanțării sociale, serviciile neesențiale, cum ar fi activitățile de grup și consilierea față în față, ar putea fi suspendate pe termen scurt.

---

(1)  https://www.consilium.europa.eu/ro/press/press-releases/2020/03/10/statement-by-the-president-of-the-european-council-following-the-video-conference-on-covid-19/

(2)  COM (2020) 2050 final.

(3)  Rețeaua EASO în materie de procese de azil a organizat la 2 aprilie 2020 o reuniune tematică online privind desfășurarea interviurilor individuale de la distanță, iar la 8 aprilie 2020 - o reuniune tematică online cu privire la depunerea cererilor de azil de la distanță. De asemenea, rețeaua de relocare și de admisie umanitară a EASO a organizat o reuniune online pentru a discuta impactul COVID-19 asupra operațiunilor de relocare din statele membre.

(4)  Ghid practic al EASO: interviurile individuale și Ghidul EASO privind procedura de azil: standarde operaționale și indicatori operaționali și Ghidul EASO privind planificarea pentru situații de urgență în contextul primirii

(5)  Articolul 6 și articolul 31 din Directiva 2013/32/UE.

(6)  Articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 603/2013.

(7)  Articolul 18 din Directiva 2013/33/UE.

(8)  „Nivel practic/tehnic pentru a oferi o imagine de ansamblu a impactului COVID-19 asupra practicii Dublin”.

(9)  Unele state membre au fost în măsură să ofere doar o estimare.

(10)  Regulamentul (CE) nr. 1560/2003 al Comisiei din 2 septembrie 2003 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 343/2003 al Consiliului de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe, JO L 222, 5.9.2003, p. 3, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 118/2014 al Comisiei din 30 ianuarie 2014, JO L 39, 8.2.2014, p. 1.

(11)  Enumerate la articolul 4 din Regulamentul Dublin.

(12)  EASO, „Ghid practic privind punerea în aplicare a Regulamentului Dublin III: interviul și evaluarea probelor”.

(13)  EASO, „Orientări privind procedura Dublin: standarde operaționale și indicatori”.

(14)  Disponibil la adresa: http://www.euro.who.int/en/health-topics/health-determinants/prisons-and-health/news/news/2020/3/preventing-covid-19-outbreak-in-prisons-a-challenging-but-essential-task-for-authorities.

---