# Europos Sąjungos C 287/2007

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 287 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 50 tomas2007m. lapkričio 29d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 287

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

50 tomas2007m. lapkričio 29d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Taryba |
| 2007/C 287/01 | 2007 m. lapkričio 16 d. Tarybos rezoliucija dėl Europos kultūros darbotvarkės | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

2007/C 287/01

2007 m. lapkričio 16 d. Tarybos rezoliucija dėl Europos kultūros darbotvarkės

1

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2007/C 287/02 | Euro kursas | 5 |
| 2007/C 287/03 | Vyresniųjų darbo inspektorių komiteto narių skyrimas 2007 m. sausio 1 d. — 2009 m. gruodžio 31 d. kadencijai | 6 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2007/C 287/04 | Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (
  1
  ) | 8 |
| 2007/C 287/05 | Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (
  1
  ) | 10 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA priežiūros tarnyba |
| 2007/C 287/06 | ELPA priežiūros institucijos pranešimas apie Institucijos nagrinėjamus skundus pagal EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius | 12 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2007/C 287/02

Euro kursas

5

2007/C 287/03

Vyresniųjų darbo inspektorių komiteto narių skyrimas 2007 m. sausio 1 d. — 2009 m. gruodžio 31 d. kadencijai

6

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2007/C 287/04

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (
  1
  )

1

8

2007/C 287/05

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (
  1
  )

1

10

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA priežiūros tarnyba

2007/C 287/06

ELPA priežiūros institucijos pranešimas apie Institucijos nagrinėjamus skundus pagal EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius

12

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2007/C 287/07 | Valstybės pagalba — Vokietija — Valstybės pagalba C 24/07 (ex NN 71/06) — Valstybės pagalba bendrovėms Flughafen Lübeck GmbH ir RyanAir — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 287/08 | Valstybės pagalba — Rumunija — Valstybės pagalba C40/07 (ex NN 48/07) — Mittal Steel Roman privatizavimas — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 29 |
| 2007/C 287/09 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.4910 — Motorola/Vertex Standard) (
  1
  ) | 38 |
| 2007/C 287/10 | Valstybės pagalba — Jungtinė Karalystė — Valstybės pagalba C 42/04 (ex N 350/04) — Išmokos komercinių patalpų remontui (
  1
  ) | 39 |

V   Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2007/C 287/07

Valstybės pagalba — Vokietija — Valstybės pagalba C 24/07 (ex NN 71/06) — Valstybės pagalba bendrovėms Flughafen Lübeck GmbH ir RyanAir — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

27

2007/C 287/08

Valstybės pagalba — Rumunija — Valstybės pagalba C40/07 (ex NN 48/07) — Mittal Steel Roman privatizavimas — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

29

2007/C 287/09

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.4910 — Motorola/Vertex Standard) (
  1
  )

1

38

2007/C 287/10

Valstybės pagalba — Jungtinė Karalystė — Valstybės pagalba C 42/04 (ex N 350/04) — Išmokos komercinių patalpų remontui (
  1
  )

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

| 29.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 287/1

---

TARYBOS REZOLIUCIJA

2007 m. lapkričio 16 d.

dėl Europos kultūros darbotvarkės

(2007/C 287/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

| 1) | primindama Europos bendrijai pavestas užduotis, pirmiausia Sutarties 151 straipsnyje nustatytas užduotis, |
| --- | --- |

1)

primindama Europos bendrijai pavestas užduotis, pirmiausia Sutarties 151 straipsnyje nustatytas užduotis,

| 2) | remdamasi UNESCO konvencijos dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo nuostatomis, |
| --- | --- |

2)

remdamasi UNESCO konvencijos dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo nuostatomis,

| 3) | atsižvelgdama į 2007 m. gegužės 10 d. Komisijos komunikatą dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės (1), |
| --- | --- |

3)

atsižvelgdama į 2007 m. gegužės 10 d. Komisijos komunikatą dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės (1),

| 4) | primindama 2007 m. gegužės 24 d. išvadas dėl kultūros ir kūrybinio sektorių indėlio siekiant Lisabonos strategijos tikslų (2), |
| --- | --- |

4)

primindama 2007 m. gegužės 24 d. išvadas dėl kultūros ir kūrybinio sektorių indėlio siekiant Lisabonos strategijos tikslų (2),

| 5) | atsižvelgdama į patirtį, įgytą rengiant 2002–2004 m. ir 2005–2007 m. Tarybos darbo planus ir juos įgyvendinant (3), |
| --- | --- |

5)

atsižvelgdama į patirtį, įgytą rengiant 2002–2004 m. ir 2005–2007 m. Tarybos darbo planus ir juos įgyvendinant (3),

| 6) | atsižvelgdama į 2007 m. rugsėjo 26–27 d. Lisabonoje įvykusio pirmojo Europos kultūros forumo rezultatus, |
| --- | --- |

6)

atsižvelgdama į 2007 m. rugsėjo 26–27 d. Lisabonoje įvykusio pirmojo Europos kultūros forumo rezultatus,

| 7) | būdama įsitikinusi, kad kultūra ir jos specifiškumas, įskaitant daugiakalbystę, yra svarbiausi bendromis vertybėmis ir bendru paveldu grindžiamo Europos integracijos proceso, kurio metu pripažįstama, gerbiama ir skatinama kultūrų įvairovė bei suvienijantis kultūros vaidmuo, elementai, |
| --- | --- |

7)

būdama įsitikinusi, kad kultūra ir jos specifiškumas, įskaitant daugiakalbystę, yra svarbiausi bendromis vertybėmis ir bendru paveldu grindžiamo Europos integracijos proceso, kurio metu pripažįstama, gerbiama ir skatinama kultūrų įvairovė bei suvienijantis kultūros vaidmuo, elementai,

| 8) | pabrėždama, kad kultūra ir kūrybiškumas yra svarbūs asmeninio tobulėjimo, socialinės sanglaudos, ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, inovacijų ir konkurencingumo skatinimo veiksniai, |
| --- | --- |

8)

pabrėždama, kad kultūra ir kūrybiškumas yra svarbūs asmeninio tobulėjimo, socialinės sanglaudos, ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, inovacijų ir konkurencingumo skatinimo veiksniai,

| 9) | pritardama nuomonei, kad kultūros vaidmuo turėtų būti labiau pripažintas naujame Lisabonos darbotvarkės etape, kuris prasidės 2008 m., |
| --- | --- |

9)

pritardama nuomonei, kad kultūros vaidmuo turėtų būti labiau pripažintas naujame Lisabonos darbotvarkės etape, kuris prasidės 2008 m.,

| 10) | laikydamasi nuomonės, kad kultūra, kaip viena iš tarptautinio bendradarbiavimo skatinimo priemonių, turėtų atlikti svarbų vaidmenį ES išorės santykiuose, |
| --- | --- |

10)

laikydamasi nuomonės, kad kultūra, kaip viena iš tarptautinio bendradarbiavimo skatinimo priemonių, turėtų atlikti svarbų vaidmenį ES išorės santykiuose,

| 11) | pabrėždama tvirtas kultūros bei vystymosi sąsajas ir palankiai vertindama aktyvesnį valstybių narių bei Europos bendrijos vaidmenį teikiant atitinkamą išorės pagalbą siekiant puoselėti dinamiško kultūros sektoriaus sukūrimą besivystančiose šalyse, ir atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą stiprinti lėšų sutelkimą ir šių lėšų įvairinimą siekiant vietos gyventojams sudaryti daugiau galimybių naudotis kultūros produkcija, o tų šalių kultūros prekėms — patekti į Europos rinkas, |
| --- | --- |

11)

pabrėždama tvirtas kultūros bei vystymosi sąsajas ir palankiai vertindama aktyvesnį valstybių narių bei Europos bendrijos vaidmenį teikiant atitinkamą išorės pagalbą siekiant puoselėti dinamiško kultūros sektoriaus sukūrimą besivystančiose šalyse, ir atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą stiprinti lėšų sutelkimą ir šių lėšų įvairinimą siekiant vietos gyventojams sudaryti daugiau galimybių naudotis kultūros produkcija, o tų šalių kultūros prekėms — patekti į Europos rinkas,

| 12) | pabrėždama, kaip svarbu intensyvinti kultūrų dialogą tarptautiniu lygiu, įskaitant dialogą su sudėtingą laikotarpį išgyvenančioms šalimis, ir į šį procesą įtraukti nevyriausybinius veikėjus siekiant skatinti žinių gilinimą ir supratimą. |
| --- | --- |

12)

pabrėždama, kaip svarbu intensyvinti kultūrų dialogą tarptautiniu lygiu, įskaitant dialogą su sudėtingą laikotarpį išgyvenančioms šalimis, ir į šį procesą įtraukti nevyriausybinius veikėjus siekiant skatinti žinių gilinimą ir supratimą.

EUROPOS KULTŪROS DARBOTVARKĖ

| 1. | PALANKIAI VERTINA Komisijos pasiūlymą nustatyti Europos kultūros darbotvarkę, kuri bus svarbus žingsnis toliau plėtojant bendradarbiavimą kultūros srityje, derinant Europos veiksmus šioje srityje ir didinant šių veiksmų matomumą, tuo pat metu stiprinant kultūros suvienijantį vaidmenį; |
| --- | --- |

1.

PALANKIAI VERTINA Komisijos pasiūlymą nustatyti Europos kultūros darbotvarkę, kuri bus svarbus žingsnis toliau plėtojant bendradarbiavimą kultūros srityje, derinant Europos veiksmus šioje srityje ir didinant šių veiksmų matomumą, tuo pat metu stiprinant kultūros suvienijantį vaidmenį;

Strateginiai tikslai

| 2. | PATVIRTINA tris strateginius tikslus, išdėstytus Komisijos komunikate, siekdama nustatyti bendrą Europos kultūros darbotvarkę:






  a) | kultūrų įvairovės ir kultūrų dialogo skatinimas; |
| --- | --- | --- |

2.

PATVIRTINA tris strateginius tikslus, išdėstytus Komisijos komunikate, siekdama nustatyti bendrą Europos kultūros darbotvarkę:

a)

kultūrų įvairovės ir kultūrų dialogo skatinimas;

| b) | kultūros, kaip kūrybiškumo katalizatoriaus, propagavimas įgyvendinat Lisabonos strategiją dėl augimo, užimtumo, inovacijų ir konkurencingumo; |
| --- | --- |

b)

kultūros, kaip kūrybiškumo katalizatoriaus, propagavimas įgyvendinat Lisabonos strategiją dėl augimo, užimtumo, inovacijų ir konkurencingumo;

| c) | kultūros, kaip vieno iš esminių Sąjungos tarptautinių santykių elementų, propagavimas. |
| --- | --- |

c)

kultūros, kaip vieno iš esminių Sąjungos tarptautinių santykių elementų, propagavimas.

Konkretūs tikslai

| 3. | SUSITARIA, kad šie trys strateginiai tikslai skirstomi į šiuos konkrečius tikslus:






  A. | SKATINANT KULTŪRŲ ĮVAIROVĘ IR KULTŪRŲ DIALOGĄ:






  — | skatinamas menininkų ir kitų kultūros specialistų judumas; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

SUSITARIA, kad šie trys strateginiai tikslai skirstomi į šiuos konkrečius tikslus:

A.

SKATINANT KULTŪRŲ ĮVAIROVĘ IR KULTŪRŲ DIALOGĄ:

—

skatinamas menininkų ir kitų kultūros specialistų judumas;

| — | remiamas kultūros paveldas, pirmiausia sudarant palankesnes sąlygas kolekcijų judumui ir skatinant skaitmeninimo procesą, siekiant visuomenei sudaryti daugiau galimybių naudotis įvairiomis kultūrų ir kalbų raiškos formomis; |
| --- | --- |

—

remiamas kultūros paveldas, pirmiausia sudarant palankesnes sąlygas kolekcijų judumui ir skatinant skaitmeninimo procesą, siekiant visuomenei sudaryti daugiau galimybių naudotis įvairiomis kultūrų ir kalbų raiškos formomis;

| — | skatinamas tvarus kultūrų dialogas, padedantis stiprinti europinę tapatybę, pilietiškumą ir socialinę sanglaudą, be kita ko, plėtojant piliečių tarpkultūrinę kompetenciją. |
| --- | --- |

—

skatinamas tvarus kultūrų dialogas, padedantis stiprinti europinę tapatybę, pilietiškumą ir socialinę sanglaudą, be kita ko, plėtojant piliečių tarpkultūrinę kompetenciją.

| B. | PROPAGUOJANT KULTŪRĄ, KAIP KŪRYBIŠKUMO KATALIZATORIŲ:






  — | skatinama geresnė kultūros ir švietimo sinergija, pirmiausia skatinant švietimą meno srityje ir aktyvų dalyvavimą kultūros veikloje, siekiant plėtoti kūrybiškumą ir diegti inovacijas; |
| --- | --- | --- |

B.

PROPAGUOJANT KULTŪRĄ, KAIP KŪRYBIŠKUMO KATALIZATORIŲ:

—

skatinama geresnė kultūros ir švietimo sinergija, pirmiausia skatinant švietimą meno srityje ir aktyvų dalyvavimą kultūros veikloje, siekiant plėtoti kūrybiškumą ir diegti inovacijas;

| — | remiami mokymo pajėgumai vadybos, verslo ir verslumo srityse, kurie būtų konkrečiai pritaikyti kultūros ir kūrybinės veiklos sričių specialistams; |
| --- | --- |

—

remiami mokymo pajėgumai vadybos, verslo ir verslumo srityse, kurie būtų konkrečiai pritaikyti kultūros ir kūrybinės veiklos sričių specialistams;

| — | skatinama kurti kultūros ir kūrybinės pramonės, įskaitant audiovizualinį sektorių, plėtojimui palankią aplinką, tokiu būdu kuo geriau išnaudojant jų potencialą, ypač MVĮ potencialą, visų pirma geriau pasinaudojant esamomis programomis bei iniciatyvomis ir skatinant kultūros sektoriaus bei kitų sektorių kūrybines partnerystes, be kita ko, įgyvendinant vietos ir regionų vystymosi procesą. |
| --- | --- |

—

skatinama kurti kultūros ir kūrybinės pramonės, įskaitant audiovizualinį sektorių, plėtojimui palankią aplinką, tokiu būdu kuo geriau išnaudojant jų potencialą, ypač MVĮ potencialą, visų pirma geriau pasinaudojant esamomis programomis bei iniciatyvomis ir skatinant kultūros sektoriaus bei kitų sektorių kūrybines partnerystes, be kita ko, įgyvendinant vietos ir regionų vystymosi procesą.

| C. | PROPAGUOJANT KULTŪRĄ, KAIP VIENĄ IŠ TARPTAUTINIŲ SANTYKIŲ ESMINIŲ ELEMENTŲ:






  — | stiprinamas kultūros vaidmuo ES tarptautiniuose santykiuose ir vystymosi politikoje; |
| --- | --- | --- |

C.

PROPAGUOJANT KULTŪRĄ, KAIP VIENĄ IŠ TARPTAUTINIŲ SANTYKIŲ ESMINIŲ ELEMENTŲ:

—

stiprinamas kultūros vaidmuo ES tarptautiniuose santykiuose ir vystymosi politikoje;

| — | propaguojama UNESCO konvencija dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo bei prisidedama prie jos įgyvendinimo tarptautiniu lygiu; |
| --- | --- |

—

propaguojama UNESCO konvencija dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo bei prisidedama prie jos įgyvendinimo tarptautiniu lygiu;

| — | skatinamas ES valstybių narių ir trečiųjų šalių kultūrų dialogas bei pilietinių visuomenių sąveika; |
| --- | --- |

—

skatinamas ES valstybių narių ir trečiųjų šalių kultūrų dialogas bei pilietinių visuomenių sąveika;

| — | skatinamas tolesnis ES valstybių narių ir trečiųjų šalių kultūros įstaigų trečiosiose šalyse, įskaitant kultūros institutus, bendradarbiavimas, įskaitant bendradarbiavimą su partneriais šiose šalyse. |
| --- | --- |

—

skatinamas tolesnis ES valstybių narių ir trečiųjų šalių kultūros įstaigų trečiosiose šalyse, įskaitant kultūros institutus, bendradarbiavimas, įskaitant bendradarbiavimą su partneriais šiose šalyse.

Subsidiarumas ir lankstumas

| 4. | PABRĖŽIA, kad su šiais tikslais susiję veiksmai turėtų turėti tikros pridėtinės vertės Europos lygiu ir šie veiksmai turėtų būti vykdomi visapusiškai laikantis subsidiarumo principo, o šios bendros gairės ES lygiu valstybėms narėms nekliudo nustatyti savo nacionalinės politikos tikslus ir jų siekti; |
| --- | --- |

4.

PABRĖŽIA, kad su šiais tikslais susiję veiksmai turėtų turėti tikros pridėtinės vertės Europos lygiu ir šie veiksmai turėtų būti vykdomi visapusiškai laikantis subsidiarumo principo, o šios bendros gairės ES lygiu valstybėms narėms nekliudo nustatyti savo nacionalinės politikos tikslus ir jų siekti;

| 5. | PABRĖŽIA, kad šie tikslai turėtų būti laikomi lanksčiu pagrindu, kuris padėtų ateityje orientuoti veiksmus kultūros srityje. |
| --- | --- |

5.

PABRĖŽIA, kad šie tikslai turėtų būti laikomi lanksčiu pagrindu, kuris padėtų ateityje orientuoti veiksmus kultūros srityje.

DARBO METODAI

Dialogas su kultūros sektoriaus atstovais

| 6. | SUTINKA, kad nuolatinis, daugiasluoksnis ir lankstus dialogas su suinteresuotais subjektais kultūros srityje konsultuojantis su sektoriaus atstovais visais lygiais (vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos) yra ypač svarbus rengiant Europos kultūros darbotvarkę ir ją įgyvendinant; |
| --- | --- |

6.

SUTINKA, kad nuolatinis, daugiasluoksnis ir lankstus dialogas su suinteresuotais subjektais kultūros srityje konsultuojantis su sektoriaus atstovais visais lygiais (vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos) yra ypač svarbus rengiant Europos kultūros darbotvarkę ir ją įgyvendinant;

| 7. | PALANKIAI VERTINA Komisijos ketinimą nustatyti atstovaujančius sektoriaus partnerius ir išnagrinėti sektoriaus struktūrą siekiant nustatyti ryšių kanalus ir pradėti sistemingą dialogą su suinteresuotais subjektais; |
| --- | --- |

7.

PALANKIAI VERTINA Komisijos ketinimą nustatyti atstovaujančius sektoriaus partnerius ir išnagrinėti sektoriaus struktūrą siekiant nustatyti ryšių kanalus ir pradėti sistemingą dialogą su suinteresuotais subjektais;

| 8. | SUTINKA, kad atsižvelgiant į 2007 m. rugsėjo 26–27 d. Lisabonoje įvykusio pirmojo Kultūros forumo teigiamus rezultatus, sąveika su pilietinėmis visuomenėmis ir jų tarpusavio sąveika nacionaliniu ir Europos lygiais yra vienas iš svarbiausių elementų nustatant suinteresuotų subjektų pozicijas, išdėstomas reguliariai teikiamose ataskaitose; |
| --- | --- |

8.

SUTINKA, kad atsižvelgiant į 2007 m. rugsėjo 26–27 d. Lisabonoje įvykusio pirmojo Kultūros forumo teigiamus rezultatus, sąveika su pilietinėmis visuomenėmis ir jų tarpusavio sąveika nacionaliniu ir Europos lygiais yra vienas iš svarbiausių elementų nustatant suinteresuotų subjektų pozicijas, išdėstomas reguliariai teikiamose ataskaitose;

Atvirasis koordinavimo metodas

| 9. | LAIKOSI NUOMONĖS, kad Komisijos pasiūlytas naujas požiūris į bendradarbiavimą kultūros srityje, pirmiausia taikant specialiai pritaikytą atvirąjį koordinavimo metodą ir atsižvelgiant į sektoriaus specifiką, suteiks lankstų ir teisinės galios neturintį pagrindą bendradarbiavimui konkrečiose srityse siekiant Europos kultūros darbotvarkės strateginių tikslų ir puoselėjant keitimąsi geriausia praktika; |
| --- | --- |

9.

LAIKOSI NUOMONĖS, kad Komisijos pasiūlytas naujas požiūris į bendradarbiavimą kultūros srityje, pirmiausia taikant specialiai pritaikytą atvirąjį koordinavimo metodą ir atsižvelgiant į sektoriaus specifiką, suteiks lankstų ir teisinės galios neturintį pagrindą bendradarbiavimui konkrečiose srityse siekiant Europos kultūros darbotvarkės strateginių tikslų ir puoselėjant keitimąsi geriausia praktika;

| 10. | NUSPRENDĖ, kad






  a) | atvirojo koordinavimo metodas bus taikomas laikantis kultūros sektoriui pritaikyto lankstaus požiūrio, visapusiškai gerbiant valstybių narių kompetenciją, įskaitant jų regionų bei vietos valdžios institucijų kompetenciją, ir laikantis subsidiarumo principo. Valstybių narių dalyvavimas atitinkamuose veiksmuose ir procedūrose bus savanoriškas; |
| --- | --- | --- |

10.

NUSPRENDĖ, kad

a)

atvirojo koordinavimo metodas bus taikomas laikantis kultūros sektoriui pritaikyto lankstaus požiūrio, visapusiškai gerbiant valstybių narių kompetenciją, įskaitant jų regionų bei vietos valdžios institucijų kompetenciją, ir laikantis subsidiarumo principo. Valstybių narių dalyvavimas atitinkamuose veiksmuose ir procedūrose bus savanoriškas;

| b) | įgyvendinant atvirojo koordinavimo metodą, laikantis EB sutartyje nustatyto proporcingumo principo (4), ypatingas dėmesys bus skiriamas poreikiui kuo labiau sumažinti įvairiems veikėjams tenkančią finansinę ir administracinę naštą; |
| --- | --- |

b)

įgyvendinant atvirojo koordinavimo metodą, laikantis EB sutartyje nustatyto proporcingumo principo (4), ypatingas dėmesys bus skiriamas poreikiui kuo labiau sumažinti įvairiems veikėjams tenkančią finansinę ir administracinę naštą;

| c) | Europos kultūros darbotvarkės tikslai bus įgyvendinti vykdant trimečius darbo planus, kurie apims ribotą prioritetinių sričių skaičių, kurias Taryba patvirtins kaip tinkamas pagal atvirąjį koordinavimo metodą atitinkamu laikotarpiu. Remdamasi šiomis prioritetinėmis sritimis, Komisija pasiūlys konkrečius veiksmus, skirtus darbo planams, kuriuos svarstys, pildys, atnaujins ir prireikus tvirtins Ministrų Taryba; |
| --- | --- |

c)

Europos kultūros darbotvarkės tikslai bus įgyvendinti vykdant trimečius darbo planus, kurie apims ribotą prioritetinių sričių skaičių, kurias Taryba patvirtins kaip tinkamas pagal atvirąjį koordinavimo metodą atitinkamu laikotarpiu. Remdamasi šiomis prioritetinėmis sritimis, Komisija pasiūlys konkrečius veiksmus, skirtus darbo planams, kuriuos svarstys, pildys, atnaujins ir prireikus tvirtins Ministrų Taryba;

| d) | Taryba, bendradarbiaudama su Komisija, atliks svarbiausią vaidmenį užtikrinant prioritetinių veiksmų sričių tęstinumą bei tolesnę susijusią veiklą ir išlaikant proceso įgyvendinimo tempą; |
| --- | --- |

d)

Taryba, bendradarbiaudama su Komisija, atliks svarbiausią vaidmenį užtikrinant prioritetinių veiksmų sričių tęstinumą bei tolesnę susijusią veiklą ir išlaikant proceso įgyvendinimo tempą;

| e) | pasikonsultavusi su Tarybos kompetentingu organu (Kultūros reikalų komitetu), Komisija parengs Tarybai teiktiną pažangos ataskaitą, grindžiamą, inter alia, pagal 10 dalies a ir b punktus valstybių narių savanoriškai pateikta informacija; |
| --- | --- |

e)

pasikonsultavusi su Tarybos kompetentingu organu (Kultūros reikalų komitetu), Komisija parengs Tarybai teiktiną pažangos ataskaitą, grindžiamą, inter alia, pagal 10 dalies a ir b punktus valstybių narių savanoriškai pateikta informacija;

| f) | siekiant apskritai geriau informuoti apie bendradarbiavimą kultūros srityje Europos lygiu ir pagerinti šio bendradarbiavimo matomumą, kultūros veikėjai ir plačioji visuomenė bus informuojami apie darbo plano tikslus ir prioritetinius veiksmus; |
| --- | --- |

f)

siekiant apskritai geriau informuoti apie bendradarbiavimą kultūros srityje Europos lygiu ir pagerinti šio bendradarbiavimo matomumą, kultūros veikėjai ir plačioji visuomenė bus informuojami apie darbo plano tikslus ir prioritetinius veiksmus;

| 11. | SUTINKA, kad pagal 10 dalies c punktą 2008–2010 m. darbo plane daugiausia dėmesio bus skiriama prioritetinėms veiksmų sritims, išdėstytoms priede; |
| --- | --- |

11.

SUTINKA, kad pagal 10 dalies c punktą 2008–2010 m. darbo plane daugiausia dėmesio bus skiriama prioritetinėms veiksmų sritims, išdėstytoms priede;

| 12. | Taryba, bendradarbiaudama su Komisija, gali peržiūrėti atvirojo koordinavimo metodo taikymą kultūros srityje atsižvelgdama į padarytą pažangą ir 10 dalies e punkte paminėtą ataskaitą bei įvertinimą; |
| --- | --- |

12.

Taryba, bendradarbiaudama su Komisija, gali peržiūrėti atvirojo koordinavimo metodo taikymą kultūros srityje atsižvelgdama į padarytą pažangą ir 10 dalies e punkte paminėtą ataskaitą bei įvertinimą;

| 13. | Europos Parlamentas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas bus informuojami apie darbo planų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

13.

Europos Parlamentas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas bus informuojami apie darbo planų įgyvendinimą;

Horizontalieji aspektai

| 14. | RAGINA Komisiją toliau dirbti kultūros statistikos srityje rengiant sąvokų apibrėžtis ir metodikas, siekiant parengti palyginamus statistinius duomenis, kurie stiprintų įrodymais pagrįstą politikos formavimą ir veiksmus; |
| --- | --- |

14.

RAGINA Komisiją toliau dirbti kultūros statistikos srityje rengiant sąvokų apibrėžtis ir metodikas, siekiant parengti palyginamus statistinius duomenis, kurie stiprintų įrodymais pagrįstą politikos formavimą ir veiksmus;

| 15. | PALANKIAI VERTINA tai, kad Komisija įsteigė tarpžinybinę grupę, kuri padės geriau užtikrinti, kad Komisijos pagal kitas Sutarties nuostatas vykdomuose veiksmuose būtų atsižvelgta į kultūros aspektus, kaip nustatyta EB sutarties 151 straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- |

15.

PALANKIAI VERTINA tai, kad Komisija įsteigė tarpžinybinę grupę, kuri padės geriau užtikrinti, kad Komisijos pagal kitas Sutarties nuostatas vykdomuose veiksmuose būtų atsižvelgta į kultūros aspektus, kaip nustatyta EB sutarties 151 straipsnio 4 dalyje;

| 16. | REKOMENDUOJA stiprinti kultūros aspektų ir kitų Bendrijos politikos sričių sąveiką koordinuojant atitinkamų sudėčių Tarybos veiklą sprendžiant klausimus, kurie turi įtakos kultūrai, ir sukuriant veiksmingą bei darnų ataskaitų dėl kultūros aspektų reguliaraus teikimo ir tolesnės su šiais aspektais susijusios veiklos vykdymo mechanizmą pagal kitas Sutarties nuostatas; |
| --- | --- |

16.

REKOMENDUOJA stiprinti kultūros aspektų ir kitų Bendrijos politikos sričių sąveiką koordinuojant atitinkamų sudėčių Tarybos veiklą sprendžiant klausimus, kurie turi įtakos kultūrai, ir sukuriant veiksmingą bei darnų ataskaitų dėl kultūros aspektų reguliaraus teikimo ir tolesnės su šiais aspektais susijusios veiklos vykdymo mechanizmą pagal kitas Sutarties nuostatas;

| 17. | PRAŠO Europos Vadovų Tarybos patvirtinti šias išvadas ir sudaryti pagrindą Europos kultūros darbotvarkei. |
| --- | --- |

17.

PRAŠO Europos Vadovų Tarybos patvirtinti šias išvadas ir sudaryti pagrindą Europos kultūros darbotvarkei.

---

(1)  Dok. 9496/07 ir pridedamas darbo dokumentas, kuriame išvardyti Bendrijos veiksmai kultūros srityje (dok. 9496/07 ADD1).

(2)  Dok. 9021/07

(3)  OL C 162, 2002 7 6 ir dok. 13839/04.

(4)  Sutarties 5 straipsnis, paaiškintas prie Europos bendrijos steigimo sutarties pridėtame Protokole Nr. 30 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, pirmiausia jo 9 punkte.

---

PRIEDAS

PRIORITETINĖS VEIKSMŲ SRITYS 2008–2010 M. LAIKOTARPIUI

Atsižvelgiant į 10 dalies c punkto ir 11 dalies nuostatas, siekiant Europos kultūros darbotvarkės strateginių tikslų bus vykdomi šie prioritetiniai veiksmai:

| — | gerinamos menininkų ir kitų kultūros specialistų judumo sąlygos; |
| --- | --- |

—

gerinamos menininkų ir kitų kultūros specialistų judumo sąlygos;

| — | skatinamos galimybės naudotis kultūros produkcija, visų pirma propaguojant kultūros paveldą, daugiakalbystę, skaitmeninimo procesą, kultūrinį turimą, sinergiją su šveitimu, ypač su švietimu meno srityje, ir didesnį meno kolekcijų judumą; |
| --- | --- |

—

skatinamos galimybės naudotis kultūros produkcija, visų pirma propaguojant kultūros paveldą, daugiakalbystę, skaitmeninimo procesą, kultūrinį turimą, sinergiją su šveitimu, ypač su švietimu meno srityje, ir didesnį meno kolekcijų judumą;

| — | rengiami kultūros sektoriaus duomenys, statistika ir metodika bei gerinamas jų palyginamumas; |
| --- | --- |

—

rengiami kultūros sektoriaus duomenys, statistika ir metodika bei gerinamas jų palyginamumas;

| — | kuo labiau išnaudojamas kultūros ir kūrybinės pramonės potencialas, visų pirma MVĮ potencialas; |
| --- | --- |

—

kuo labiau išnaudojamas kultūros ir kūrybinės pramonės potencialas, visų pirma MVĮ potencialas;

| — | propaguojama ir įgyvendinama UNESCO konvencija dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo. |
| --- | --- |

—

propaguojama ir įgyvendinama UNESCO konvencija dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 29.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 287/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 287/5

---

Euro kursas (1)

2007 m. lapkričio 28 d.

(2007/C 287/02)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,4747 |
| JPY | Japonijos jena | 162,02 |
| DKK | Danijos krona | 7,4568 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,71375 |
| SEK | Švedijos krona | 9,3367 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,6463 |
| ISK | Islandijos krona | 91,89 |
| NOK | Norvegijos krona | 8,1075 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5842 |
| CZK | Čekijos krona | 26,494 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 255,27 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6984 |
| MTL | Maltos lira | 0,4293 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,6489 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,5445 |
| SKK | Slovakijos krona | 33,239 |
| TRY | Turkijos lira | 1,7676 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6719 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4676 |
| HKD | Honkongo doleris | 11,4817 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,9184 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,1293 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 374,13 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 10,2344 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 10,9047 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,319 |
| IDR | Indijos rupija | 13 887,99 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,9882 |
| PHP | Filipinų pesas | 63,184 |
| RUB | Rusijos rublis | 35,983 |
| THB | Tailando batas | 45,627 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,4747

JPY

Japonijos jena

162,02

DKK

Danijos krona

7,4568

GBP

Svaras sterlingas

0,71375

SEK

Švedijos krona

9,3367

CHF

Šveicarijos frankas

1,6463

ISK

Islandijos krona

91,89

NOK

Norvegijos krona

8,1075

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CYP

Kipro svaras

0,5842

CZK

Čekijos krona

26,494

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

255,27

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6984

MTL

Maltos lira

0,4293

PLN

Lenkijos zlotas

3,6489

RON

Rumunijos lėja

3,5445

SKK

Slovakijos krona

33,239

TRY

Turkijos lira

1,7676

AUD

Australijos doleris

1,6719

CAD

Kanados doleris

1,4676

HKD

Honkongo doleris

11,4817

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,9184

SGD

Singapūro doleris

2,1293

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 374,13

ZAR

Pietų Afrikos randas

10,2344

CNY

Kinijos ženminbi juanis

10,9047

HRK

Kroatijos kuna

7,319

IDR

Indijos rupija

13 887,99

MYR

Malaizijos ringitas

4,9882

PHP

Filipinų pesas

63,184

RUB

Rusijos rublis

35,983

THB

Tailando batas

45,627

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 29.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 287/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 287/6

---

Vyresniųjų darbo inspektorių komiteto narių skyrimas 2007 m. sausio 1 d. — 2009 m. gruodžio 31 d. kadencijai

(2007/C 287/03)

| 1. | Sprendimu 95/319/EB Komisija įsteigė Vyresniųjų darbo inspektorių komitetą, kuris, remiantis glaudžiu Komiteto narių ir Komisijos bendradarbiavimu, prižiūri, kad Bendrijos antrinė teisė darbuotojų sveikatos ir saugos srityje būtų veiksmingai ir vienodai įgyvendinta. |
| --- | --- |

1.

Sprendimu 95/319/EB Komisija įsteigė Vyresniųjų darbo inspektorių komitetą, kuris, remiantis glaudžiu Komiteto narių ir Komisijos bendradarbiavimu, prižiūri, kad Bendrijos antrinė teisė darbuotojų sveikatos ir saugos srityje būtų veiksmingai ir vienodai įgyvendinta.

| 2. | Remiantis sprendimo 5 straipsnio 2 dalimi Komiteto narius valstybių narių siūlymu skiria Komisija. |
| --- | --- |

2.

Remiantis sprendimo 5 straipsnio 2 dalimi Komiteto narius valstybių narių siūlymu skiria Komisija.

| 3. | Remiantis 5 straipsnio 3 dalimi Komiteto narių kadencija trunka trejus metus. |
| --- | --- |

3.

Remiantis 5 straipsnio 3 dalimi Komiteto narių kadencija trunka trejus metus.

| 4. | Ankstesnė Komiteto kadencija baigėsi 2006 m. gruodžio 31 d. Todėl reikia skirti narius naujai kadencijai (2007 m. sausio 1 d. — 2009 m. gruodžio 31 d.). |
| --- | --- |

4.

Ankstesnė Komiteto kadencija baigėsi 2006 m. gruodžio 31 d. Todėl reikia skirti narius naujai kadencijai (2007 m. sausio 1 d. — 2009 m. gruodžio 31 d.).

| 5. | Pagal 5 straipsnio 2 dalį valstybės narės pateikė savo atstovų pavardes Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Pagal 5 straipsnio 2 dalį valstybės narės pateikė savo atstovų pavardes Komisijai.

| 6. | Pagal valstybių narių pasiūlymus Komisija skiria šiuos atstovus Komiteto nariais trejų metų kadencijai nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

6.

Pagal valstybių narių pasiūlymus Komisija skiria šiuos atstovus Komiteto nariais trejų metų kadencijai nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d.

| BELGIJA | Karel VAN DAMME
  Michel ASEGLIO |
| --- | --- |
| BULGARIJA | Totyu MLADENOV
  Veselin VESELINOV |
| ČEKIJA | Rudolf HAHN
  Anežka SIXTOVÁ |
| DANIJA | Jens JENSEN
  Annemarie KNUDSEN |
| VOKIETIJA | Hans-Jürgen BIENECK
  Helmut DEDEN |
| AIRIJA | Michael HENRY
  Peter CLAFFEY |
| ESTIJA | Herko SUNTS
  Katrin KAARMA |
| GRAIKIJA | Alexandros KARAGEORGIOU
  Ioanna PAPAIOANNOU |
| ISPANIJA | Raimundo ARAGON BOMBIN
  Javier VALLEJO SANTAMARIA |
| PRANCŪZIJA | Jean BESSIERE
  Christiane GIRAUD |
| ITALIJA | Mario NOTARO
  Mariano MARTONE |
| KIPRAS | Leandros NICOLAIDES
  Anastasios YIANNAKI |
| LATVIJA | Rita ELCE
  Tatjana ZABAROVSKA |
| LIETUVA | Mindaugas PLUKTAS
  Dalia LEGIENĖ |
| LIUKSEMBURGAS | Robert HUBERTY
  Paul WEBER |
| VENGRIJA | István PAPP
  János GÁDOR |
| MALTA | Mark GAUCI
  Vincent ATTARD |
| NYDERLANDAI | Jaap UIJLENBROEK
  Peter WEEDA |
| AUSTRIJA | Eva-Elisabeth SZYMANSKI
  Gertrud BREINDL |
| LENKIJA | Bozena BORYS-SZOPA
  Roman GIEDROJĆ |
| PORTUGALIJA | Paulo MORGADO DE CARVALHO
  Manuel Joaquim FERREIRA MADURO ROXO |
| RUMUNIJA | Mariana BASUC
  Silvia TRUFASILA |
| SLOVĖNIJA | Borut BREZOVAR
  Boris RUŽIC |
| SLOVAKIJA | Andrej GMITTER
  Jana GIBÓDOVÁ |
| SUOMIJA | Mikko HURMALAINEN
  Jaakko ITAKANNAS |
| ŠVEDIJA | Bernt NILSSON
  Bertil REMAEUS |
| JUNGTINĖ KARALYSTĖ | Justin MC CRACKEN
  Sandra CALDWELL |

BELGIJA

Karel VAN DAMME

Michel ASEGLIO

BULGARIJA

Totyu MLADENOV

Veselin VESELINOV

ČEKIJA

Rudolf HAHN

Anežka SIXTOVÁ

DANIJA

Jens JENSEN

Annemarie KNUDSEN

VOKIETIJA

Hans-Jürgen BIENECK

Helmut DEDEN

AIRIJA

Michael HENRY

Peter CLAFFEY

ESTIJA

Herko SUNTS

Katrin KAARMA

GRAIKIJA

Alexandros KARAGEORGIOU

Ioanna PAPAIOANNOU

ISPANIJA

Raimundo ARAGON BOMBIN

Javier VALLEJO SANTAMARIA

PRANCŪZIJA

Jean BESSIERE

Christiane GIRAUD

ITALIJA

Mario NOTARO

Mariano MARTONE

KIPRAS

Leandros NICOLAIDES

Anastasios YIANNAKI

LATVIJA

Rita ELCE

Tatjana ZABAROVSKA

LIETUVA

Mindaugas PLUKTAS

Dalia LEGIENĖ

LIUKSEMBURGAS

Robert HUBERTY

Paul WEBER

VENGRIJA

István PAPP

János GÁDOR

MALTA

Mark GAUCI

Vincent ATTARD

NYDERLANDAI

Jaap UIJLENBROEK

Peter WEEDA

AUSTRIJA

Eva-Elisabeth SZYMANSKI

Gertrud BREINDL

LENKIJA

Bozena BORYS-SZOPA

Roman GIEDROJĆ

PORTUGALIJA

Paulo MORGADO DE CARVALHO

Manuel Joaquim FERREIRA MADURO ROXO

RUMUNIJA

Mariana BASUC

Silvia TRUFASILA

SLOVĖNIJA

Borut BREZOVAR

Boris RUŽIC

SLOVAKIJA

Andrej GMITTER

Jana GIBÓDOVÁ

SUOMIJA

Mikko HURMALAINEN

Jaakko ITAKANNAS

ŠVEDIJA

Bernt NILSSON

Bertil REMAEUS

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

Justin MC CRACKEN

Sandra CALDWELL

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 29.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 287/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 287/8

---

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 287/04)

| Pagalbos Nr. | XS 277/07 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Regionas | Galicia |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | IG139: Ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal. |
| Teisinis pagrindas | Resolución de 1 de octubre de 2007 (DOG no 194, de 5 de octubre de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras de las ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal, instrumentadas mediante convenio de colaboración suscrito entre el Igape, las entidades financieras y las sociedades de garantía recíproca adheridas. |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 0,225 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma: — |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį |
| Įgyvendinimo data | 2007 10 8 |
| Trukmė | 2013 12 31 |
| Tikslas | Mažos ir vidutinės įmonės |
| Ekonomikos sektorius | Kita apdirbamoji pramonė, Kitos paslaugos |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | El director general del Igape |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Pagalbos Nr.

XS 277/07

Valstybė narė

Ispanija

Regionas

Galicia

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

IG139: Ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal.

Teisinis pagrindas

Resolución de 1 de octubre de 2007 (DOG no 194, de 5 de octubre de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras de las ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal, instrumentadas mediante convenio de colaboración suscrito entre el Igape, las entidades financieras y las sociedades de garantía recíproca adheridas.

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 0,225 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma: —

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Įgyvendinimo data

2007 10 8

Trukmė

2013 12 31

Tikslas

Mažos ir vidutinės įmonės

Ekonomikos sektorius

Kita apdirbamoji pramonė, Kitos paslaugos

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

El director general del Igape

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Pagalbos Nr. | XS 278/07 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Austrija |
| Regionas | Niederösterreich |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | NAFES-Förderrichtlinien, Verlängerung Fall XS 79/04 |
| Teisinis pagrindas | Richtlinien der NAFES (Niederösterreichische Arbeitsgemeinschaft zur Förderung des Einkaufs in Stadt- und Ortszentren) |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 1,2 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma: 0,3 mln. EUR |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį |
| Įgyvendinimo data | 2004 4 2 |
| Trukmė | 2008 6 30 |
| Tikslas | Mažos ir vidutinės įmonės |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Landesregierung Niederösterreich, Abteilung Raumordnung und Regionalpolitik in Kooperation mit der Wirtschaftskammer NÖ |
| (Geschäftsstelle) |
| Landhausplatz 1, |
| A-3109 St. Pölten |

Pagalbos Nr.

XS 278/07

Valstybė narė

Austrija

Regionas

Niederösterreich

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

NAFES-Förderrichtlinien, Verlängerung Fall XS 79/04

Teisinis pagrindas

Richtlinien der NAFES (Niederösterreichische Arbeitsgemeinschaft zur Förderung des Einkaufs in Stadt- und Ortszentren)

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 1,2 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma: 0,3 mln. EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Įgyvendinimo data

2004 4 2

Trukmė

2008 6 30

Tikslas

Mažos ir vidutinės įmonės

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Landesregierung Niederösterreich, Abteilung Raumordnung und Regionalpolitik in Kooperation mit der Wirtschaftskammer NÖ

(Geschäftsstelle)

Landhausplatz 1,

A-3109 St. Pölten

| Pagalbos Nr. | XS 279/07 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Regionas | Freistaat Sachsen |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten der beruflichen Bildung und Fachkräfteentwicklung (ESF-Richtlinie Berufliche Bildung) |
| Teisinis pagrindas | Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 13,5 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma: — |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį |
| Įgyvendinimo data | 2007 9 7 |
| Trukmė | 2013 12 31 |
| Tikslas | Mažos ir vidutinės įmonės |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| Pirnaische Str. 9 |
| D-01069 Dresden |

Pagalbos Nr.

XS 279/07

Valstybė narė

Vokietija

Regionas

Freistaat Sachsen

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten der beruflichen Bildung und Fachkräfteentwicklung (ESF-Richtlinie Berufliche Bildung)

Teisinis pagrindas

Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 13,5 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma: —

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Įgyvendinimo data

2007 9 7

Trukmė

2013 12 31

Tikslas

Mažos ir vidutinės įmonės

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Str. 9

D-01069 Dresden

---

| 29.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 287/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 287/10

---

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 287/05)

| Pagalbos Nr. | XS 272/07 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Austrija |
| Regionas | Burgenland |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Richtlinien für die Förderung von Beratungsleistungen |
| Teisinis pagrindas | 5-G-F48/202-2007, veröffentlicht im Amtsblatt vom 3.8.2007 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 0,5 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma: — |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį |
| Įgyvendinimo data | 2007 9 1 |
| Trukmė | 2008 12 31 |
| Tikslas | Mažos ir vidutinės įmonės |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | WiBAG treuhändig für das Land Burgenland |
| Kontaktperson: Mag. Sigrid Hajek, Daniela Linzer |
| Tel. (43) 05 9010-210 |
| www.wibag.at |
| http://www.wibag.at/dateien/downloads/Beratungsrichtlinie.pdf |
| Marktstrasse 3 |
| A-7000 Eisenstadt |

Pagalbos Nr.

XS 272/07

Valstybė narė

Austrija

Regionas

Burgenland

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Richtlinien für die Förderung von Beratungsleistungen

Teisinis pagrindas

5-G-F48/202-2007, veröffentlicht im Amtsblatt vom 3.8.2007

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 0,5 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma: —

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Įgyvendinimo data

2007 9 1

Trukmė

2008 12 31

Tikslas

Mažos ir vidutinės įmonės

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

WiBAG treuhändig für das Land Burgenland

Kontaktperson: Mag. Sigrid Hajek, Daniela Linzer

Tel. (43) 05 9010-210

www.wibag.at

http://www.wibag.at/dateien/downloads/Beratungsrichtlinie.pdf

Marktstrasse 3

A-7000 Eisenstadt

| Pagalbos Nr. | XS 273/07 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Lenkija |
| Regionas | Północno-zachodni — woj. Lubuskie |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Usługowo-Handlowe „INTERCAL” Sp. z o. o. |
| Teisinis pagrindas | 1) | Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. 79, poz. 1484, z późn. zm.) |

Pagalbos Nr.

XS 273/07

Valstybė narė

Lenkija

Regionas

Północno-zachodni — woj. Lubuskie

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Usługowo-Handlowe „INTERCAL” Sp. z o. o.

Teisinis pagrindas

1)

Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. 79, poz. 1484, z późn. zm.)

| 2) | Umowa kredytu technologicznego nr 07/1164 udzielanego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 20.9.2007 |
| --- | --- |

2)

Umowa kredytu technologicznego nr 07/1164 udzielanego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 20.9.2007

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: — Bendra suteiktos pagalbos suma: 0,09276438 mln. EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Įgyvendinimo data

2007 9 20

Trukmė

2013 7 31

Tikslas

Mažos ir vidutinės įmonės

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Bank Gospodarstwa Krajowego |
| --- |
| Al. Jerozolimskie 7 |
| PL-00-950 Warszawa |

Bank Gospodarstwa Krajowego

Al. Jerozolimskie 7

PL-00-950 Warszawa

Dane do kontaktu:

| 1) | Elżbieta Bieniecka — Tel.: (48-022) 522 95 22
  E-mail: elzbieta.bieniecka@bgk.com.pl |
| --- | --- |

1)

Elżbieta Bieniecka — Tel.: (48-022) 522 95 22

E-mail: elzbieta.bieniecka@bgk.com.pl

| 2) | Michał Tomaszewski — Tel.: (48-022) 522 95 09
  E-mail: michal.tomaszewski@bgk.com.pl |
| --- | --- |

2)

Michał Tomaszewski — Tel.: (48-022) 522 95 09

E-mail: michal.tomaszewski@bgk.com.pl

| Pagalbos Nr. | XS 275/07 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Italija |
| Regionas | Provincia autonoma di Trento |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Agevolazione per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione (c.d. «Nuova Sabatini») |
| Teisinis pagrindas | Criteri e modalità per l'attuazione sul territorio provinciale della Legge 28 novembre 1965, n. 1329 — Deliberazione della Giunta provinciale n. 1898 del 7.9.2007. |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 0,3 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma: — |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį |
| Įgyvendinimo data | 2007 1 1 |
| Trukmė | 2008 6 30 |
| Tikslas | Mažos ir vidutinės įmonės |
| Ekonomikos sektorius | Visa gamyba |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Provincia autonoma di Trento |
| Servizio Industria |
| Via Trenere, 3 |
| I-38100 Trento |

Pagalbos Nr.

XS 275/07

Valstybė narė

Italija

Regionas

Provincia autonoma di Trento

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Agevolazione per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione (c.d. «Nuova Sabatini»)

Teisinis pagrindas

Criteri e modalità per l'attuazione sul territorio provinciale della Legge 28 novembre 1965, n. 1329 — Deliberazione della Giunta provinciale n. 1898 del 7.9.2007.

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 0,3 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma: —

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Įgyvendinimo data

2007 1 1

Trukmė

2008 6 30

Tikslas

Mažos ir vidutinės įmonės

Ekonomikos sektorius

Visa gamyba

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Provincia autonoma di Trento

Servizio Industria

Via Trenere, 3

I-38100 Trento

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA priežiūros tarnyba

| 29.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 287/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 287/12

---

ELPA priežiūros institucijos pranešimas apie Institucijos nagrinėjamus skundus pagal EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius

(2007/C 287/06)

| A. | Šis pranešimas parengtas pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau — EEE susitarimas) taisykles ir ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo steigimo (toliau — Institucijos ir Teismo susitarimas). |
| --- | --- |

A.

Šis pranešimas parengtas pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau — EEE susitarimas) taisykles ir ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo steigimo (toliau — Institucijos ir Teismo susitarimas).

| B. | Europos Komisija (toliau — Komisija) parengė pranešimą apie jos nagrinėjamus skundus pagal EB sutarties 81 ir 82 straipsnius (1). Šiame teisiškai neprivalomame akte išdėstyti principai ir taisyklės, kuriuos Komisija taiko konkurencijos srityje. Akte taip pat aiškinama, kaip Komisija ketina nagrinėti skundus. |
| --- | --- |

B.

Europos Komisija (toliau — Komisija) parengė pranešimą apie jos nagrinėjamus skundus pagal EB sutarties 81 ir 82 straipsnius (1). Šiame teisiškai neprivalomame akte išdėstyti principai ir taisyklės, kuriuos Komisija taiko konkurencijos srityje. Akte taip pat aiškinama, kaip Komisija ketina nagrinėti skundus.

| C. | ELPA priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad pirmiau minėtas aktas yra svarbus EEE. Siekdama išlaikyti vienodas konkurencijos sąlygas ir užtikrinti vienodą EEE konkurencijos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje, ELPA priežiūros institucija šį pranešimą tvirtina neviršydama Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punkte jai suteiktų įgaliojimų. Institucija ketina laikytis šiame pranešime išdėstytų principų ir taisyklių konkrečiais atvejais taikydama atitinkamas EEE taisykles (2). |
| --- | --- |

C.

ELPA priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad pirmiau minėtas aktas yra svarbus EEE. Siekdama išlaikyti vienodas konkurencijos sąlygas ir užtikrinti vienodą EEE konkurencijos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje, ELPA priežiūros institucija šį pranešimą tvirtina neviršydama Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punkte jai suteiktų įgaliojimų. Institucija ketina laikytis šiame pranešime išdėstytų principų ir taisyklių konkrečiais atvejais taikydama atitinkamas EEE taisykles (2).

| D. | Šiuo pranešimu visų pirma siekiama išsamiai aprašyti, kaip ELPA priežiūros institucija siekia nagrinėti skundus dėl tariamų EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnių pažeidimų. |
| --- | --- |

D.

Šiuo pranešimu visų pirma siekiama išsamiai aprašyti, kaip ELPA priežiūros institucija siekia nagrinėti skundus dėl tariamų EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnių pažeidimų.

| E. | Šis pranešimas taikomas tais atvejais, kai Institucija yra kompetentinga priežiūros institucija pagal EEE susitarimo 56 straipsnį. |
| --- | --- |

E.

Šis pranešimas taikomas tais atvejais, kai Institucija yra kompetentinga priežiūros institucija pagal EEE susitarimo 56 straipsnį.

I.   ĮŽANGA IR PRANEŠIMO TURINYS

| 1. | Institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo I dalies II skyriuje (toliau — II skyrius) (3) nustatoma sistema, pagal kurią ELPA priežiūros institucija ir ELPA valstybių konkurencijos institucijos bei teismai gali taikyti EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius. II skyriuje visų pirma pripažįstamos Institucijos ir ELPA valstybių konkurencijos institucijų, kaip teisę taikančių valstybinių institucijų, ir ELPA valstybių teismų, kurie sprendžia privačių asmenų bylas, kad gintų pagal 53 ir 54 straipsnius suteikiamas asmenų teises, papildomos funkcijos. |
| --- | --- |

1.

Institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo I dalies II skyriuje (toliau — II skyrius) (3) nustatoma sistema, pagal kurią ELPA priežiūros institucija ir ELPA valstybių konkurencijos institucijos bei teismai gali taikyti EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius. II skyriuje visų pirma pripažįstamos Institucijos ir ELPA valstybių konkurencijos institucijų, kaip teisę taikančių valstybinių institucijų, ir ELPA valstybių teismų, kurie sprendžia privačių asmenų bylas, kad gintų pagal 53 ir 54 straipsnius suteikiamas asmenų teises, papildomos funkcijos.

| 2. | Pagal II skyrių teisę taikančios valstybinės institucijos gali imtis tirti rimtus 53 ir 54 straipsnių pažeidimus, kuriuos dažnai sunku nustatyti. Taikydamos teisę valstybinės institucijos naudojasi įmonių ir vartotojų rinkoje pateikta informacija. |
| --- | --- |

2.

Pagal II skyrių teisę taikančios valstybinės institucijos gali imtis tirti rimtus 53 ir 54 straipsnių pažeidimus, kuriuos dažnai sunku nustatyti. Taikydamos teisę valstybinės institucijos naudojasi įmonių ir vartotojų rinkoje pateikta informacija.

| 3. | Todėl ELPA priežiūros institucija nori piliečius ir įmones paskatinti kreiptis į teisę taikančias valstybines institucijas ir joms pranešti apie įtariamus konkurencijos taisyklių pažeidimus. Institucijos lygmeniu tai galima padaryti pateikiant skundą pagal II skyriaus 7 straipsnio 2 dalį. Pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo I dalies III skyriaus (toliau — III skyrius) (4) 5–9 straipsnius šie skundai turi atitikti tam tikrus reikalavimus. |
| --- | --- |

3.

Todėl ELPA priežiūros institucija nori piliečius ir įmones paskatinti kreiptis į teisę taikančias valstybines institucijas ir joms pranešti apie įtariamus konkurencijos taisyklių pažeidimus. Institucijos lygmeniu tai galima padaryti pateikiant skundą pagal II skyriaus 7 straipsnio 2 dalį. Pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo I dalies III skyriaus (toliau — III skyrius) (4) 5–9 straipsnius šie skundai turi atitikti tam tikrus reikalavimus.

| 4. | Kitas būdas — teikti rinkos informaciją, kuri neturi atitikti II skyriaus 7 straipsnio 2 dalyje keliamų reikalavimų skundams. Turėdama tokios informacijos apie įtariamus 53 ir 54 straipsnių pažeidimus, ELPA priežiūros institucija gali pradėti tyrimą (5). Apie įtariamus pažeidimus galima pranešti šiuo adresu:





  Autorité de surveillance AELE |
| --- | --- |
| Direction de la concurrence et des aides d'État |
| 35, Rue Belliard |
| B-1040 Bruxelles |
| competition@eftasurv.int |

4.

Kitas būdas — teikti rinkos informaciją, kuri neturi atitikti II skyriaus 7 straipsnio 2 dalyje keliamų reikalavimų skundams. Turėdama tokios informacijos apie įtariamus 53 ir 54 straipsnių pažeidimus, ELPA priežiūros institucija gali pradėti tyrimą (5). Apie įtariamus pažeidimus galima pranešti šiuo adresu:

Autorité de surveillance AELE

Direction de la concurrence et des aides d'État

35, Rue Belliard

B-1040 Bruxelles

competition@eftasurv.int

| 5. | Nepažeidžiant II ir III skyrių ELPA teismo aiškinimo, šiuo pranešimu siekiama pateikti gaires tiems piliečiams ir įmonėms, kurie siekia atlyginti dėl įtariamų konkurencijos taisyklių pažeidimų padarytą žalą. Pranešimą sudaro dvi pagrindinės dalys:






  — | II dalyje nurodoma kaip pasirinkti, ar pateikti skundą ELPA priežiūros institucijai, ar bylą iškelti nacionaliniame teisme. Be to, šioje dalyje primenami principai, susiję su Institucijos ir ELPA nacionalinių konkurencijos institucijų darbo pasidalijimu pagal II skyriuje nustatytą taisyklių laikymosi užtikrinimo sistemą, kurie paaiškinti Pranešime apie bendradarbiavimą ELPA konkurencijos institucijų tinkle (6), |
| --- | --- | --- |

5.

Nepažeidžiant II ir III skyrių ELPA teismo aiškinimo, šiuo pranešimu siekiama pateikti gaires tiems piliečiams ir įmonėms, kurie siekia atlyginti dėl įtariamų konkurencijos taisyklių pažeidimų padarytą žalą. Pranešimą sudaro dvi pagrindinės dalys:

—

II dalyje nurodoma kaip pasirinkti, ar pateikti skundą ELPA priežiūros institucijai, ar bylą iškelti nacionaliniame teisme. Be to, šioje dalyje primenami principai, susiję su Institucijos ir ELPA nacionalinių konkurencijos institucijų darbo pasidalijimu pagal II skyriuje nustatytą taisyklių laikymosi užtikrinimo sistemą, kurie paaiškinti Pranešime apie bendradarbiavimą ELPA konkurencijos institucijų tinkle (6),

| — | III dalyje paaiškinama Institucijos atliekamo skundų nagrinėjimo procedūra pagal II skyriaus 7 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

—

III dalyje paaiškinama Institucijos atliekamo skundų nagrinėjimo procedūra pagal II skyriaus 7 straipsnio 2 dalį.

| 6. | Šis pranešimas netaikomas:






  — | ELPA valstybių pagal II skyriaus 7 straipsnio 2 dalį pateiktiems skundams, |
| --- | --- | --- |

6.

Šis pranešimas netaikomas:

—

ELPA valstybių pagal II skyriaus 7 straipsnio 2 dalį pateiktiems skundams,

| — | skundams, kuriais ELPA priežiūros institucijos prašoma imtis veiksmų prieš ELPA valstybę pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 3 dalį siejant su 53 arba 54 straipsniu, |
| --- | --- |

—

skundams, kuriais ELPA priežiūros institucijos prašoma imtis veiksmų prieš ELPA valstybę pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 3 dalį siejant su 53 arba 54 straipsniu,

| — | su EEE susitarimo 61 straipsniu dėl valstybės pagalbos susijusiems skundams, |
| --- | --- |

—

su EEE susitarimo 61 straipsniu dėl valstybės pagalbos susijusiems skundams,

| — | skundams, susijusiems su ELPA valstybių padarytais pažeidimais, kuriuos Institucija gali nagrinėti vadovaudamasi Institucijos ir Teismo susitarimo 31 straipsniu. |
| --- | --- |

—

skundams, susijusiems su ELPA valstybių padarytais pažeidimais, kuriuos Institucija gali nagrinėti vadovaudamasi Institucijos ir Teismo susitarimo 31 straipsniu.

II.   ĮVAIRIOS GALIMYBĖS SKUNDAMS DĖL ĮTARIAMŲ EEE SUSITARIMO 53 ARBA 54 STRAIPSNIO PAŽEIDIMŲ PATEIKTI

A.   Skundai, pateikiami pagal naują II skyriuje įdiegtą taisyklių laikymosi užtikrinimo sistemą

| 7. | Priklausomai nuo skundo pobūdžio, asmuo jį gali pateikti nacionaliniam teismui arba ELPA valstybės konkurencijos institucijai, atliekančiai teisę taikančios valstybinės institucijos funkcijas. Šis pranešimo skyrius skirtas padėti potencialiems skundą pateiksiantiems asmenims pagrįstai pasirinkti, ar kreiptis į ELPA priežiūros instituciją, į vieną iš ELPA valstybių konkurencijos institucijų, ar į nacionalinį teismą. |
| --- | --- |

7.

Priklausomai nuo skundo pobūdžio, asmuo jį gali pateikti nacionaliniam teismui arba ELPA valstybės konkurencijos institucijai, atliekančiai teisę taikančios valstybinės institucijos funkcijas. Šis pranešimo skyrius skirtas padėti potencialiems skundą pateiksiantiems asmenims pagrįstai pasirinkti, ar kreiptis į ELPA priežiūros instituciją, į vieną iš ELPA valstybių konkurencijos institucijų, ar į nacionalinį teismą.

| 8. | Kadangi į nacionalinius teismus kreipiamasi siekiant ginti asmenų teises ir jie privalo nagrinėti iškeltas bylas, teisę taikančios valstybinės institucijos negali ištirti visų skundų, bet turi nuspręsti, kurioms byloms teikti pirmenybę. ELPA priežiūros institucija, kuriai pagal EEE susitarimo 55 straipsnio 1 dalį pavestas uždavinys užtikrinti EEE susitarimo 53 ir 54 straipsniuose nustatytų principų taikymą, yra atsakinga už EEE konkurencijos politikos krypčių nustatymą ir įgyvendinimą (7). Pagal Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktiką, siekdama šį uždavinį atlikti veiksmingai, Komisija turi teisę jai pateikiamiems skundams pagal EB sutarties 81 arba 82 straipsnį skirti pirmumo laipsnius (8). Institucija laikosi nuomonės, kad EEE susitarime nustatytais atvejais panašus principas taikomas ir Institucijai. |
| --- | --- |

8.

Kadangi į nacionalinius teismus kreipiamasi siekiant ginti asmenų teises ir jie privalo nagrinėti iškeltas bylas, teisę taikančios valstybinės institucijos negali ištirti visų skundų, bet turi nuspręsti, kurioms byloms teikti pirmenybę. ELPA priežiūros institucija, kuriai pagal EEE susitarimo 55 straipsnio 1 dalį pavestas uždavinys užtikrinti EEE susitarimo 53 ir 54 straipsniuose nustatytų principų taikymą, yra atsakinga už EEE konkurencijos politikos krypčių nustatymą ir įgyvendinimą (7). Pagal Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktiką, siekdama šį uždavinį atlikti veiksmingai, Komisija turi teisę jai pateikiamiems skundams pagal EB sutarties 81 arba 82 straipsnį skirti pirmumo laipsnius (8). Institucija laikosi nuomonės, kad EEE susitarime nustatytais atvejais panašus principas taikomas ir Institucijai.

| 9. | Pagal II skyrių ELPA valstybių teismams ir ELPA valstybių konkurencijos institucijoms suteikiami įgaliojimai kartu su ELPA priežiūros institucija taikyti visas EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnių dalis. II skyriumi siekiama vieno pagrindinio tikslo — kad ELPA valstybių teismai ir konkurencijos institucijos padėtų veiksmingai įgyvendinti 53 ir 54 straipsnius (9). |
| --- | --- |

9.

Pagal II skyrių ELPA valstybių teismams ir ELPA valstybių konkurencijos institucijoms suteikiami įgaliojimai kartu su ELPA priežiūros institucija taikyti visas EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnių dalis. II skyriumi siekiama vieno pagrindinio tikslo — kad ELPA valstybių teismai ir konkurencijos institucijos padėtų veiksmingai įgyvendinti 53 ir 54 straipsnius (9).

| 10. | Be to, II skyriaus 3 straipsnyje numatyta, kad ELPA valstybių teismai ir konkurencijos institucijos EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius turi taikyti nagrinėdamos visas bylas dėl sutarčių arba veiksmų, galinčių paveikti EEE susitarimo susitariančiųjų šalių, kurioms taikomi nacionaliniai konkurencijos įstatymai, tarpusavio prekybą. Be to, II skyriaus 11 ir 15 straipsniuose pateikiamos įvairios nuostatos, pagal kurias 53 ir 54 straipsnius taikydami ELPA valstybių teismai ir konkurencijos institucijos bendradarbiauja su ELPA priežiūros institucija. |
| --- | --- |

10.

Be to, II skyriaus 3 straipsnyje numatyta, kad ELPA valstybių teismai ir konkurencijos institucijos EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius turi taikyti nagrinėdamos visas bylas dėl sutarčių arba veiksmų, galinčių paveikti EEE susitarimo susitariančiųjų šalių, kurioms taikomi nacionaliniai konkurencijos įstatymai, tarpusavio prekybą. Be to, II skyriaus 11 ir 15 straipsniuose pateikiamos įvairios nuostatos, pagal kurias 53 ir 54 straipsnius taikydami ELPA valstybių teismai ir konkurencijos institucijos bendradarbiauja su ELPA priežiūros institucija.

| 11. | Remdamasi šiuo nauju teisiniu pagrindu, ELPA priežiūros institucija ketina taisyklių laikymosi užtikrinimui imtis šių veiksmų:






  — | užtikrinti EEE konkurencijos taisyklių laikymąsi tais atvejais, kai imtis veiksmų reikia EEE (10) ir jos išteklius skirti rimčiausiems pažeidimams nagrinėti, |
| --- | --- | --- |

11.

Remdamasi šiuo nauju teisiniu pagrindu, ELPA priežiūros institucija ketina taisyklių laikymosi užtikrinimui imtis šių veiksmų:

—

užtikrinti EEE konkurencijos taisyklių laikymąsi tais atvejais, kai imtis veiksmų reikia EEE (10) ir jos išteklius skirti rimčiausiems pažeidimams nagrinėti,

| — | nagrinėti tas bylas, kurių atžvilgiu ELPA priežiūros institucija turėtų veikti siekdama apibrėžti EEE konkurencijos politiką ir (arba) užtikrinti nuoseklų EEE susitarimo 53 arba 54 straipsnio taikymą. |
| --- | --- |

—

nagrinėti tas bylas, kurių atžvilgiu ELPA priežiūros institucija turėtų veikti siekdama apibrėžti EEE konkurencijos politiką ir (arba) užtikrinti nuoseklų EEE susitarimo 53 arba 54 straipsnio taikymą.

B.   Vienas kitą papildantys privataus ir viešo taisyklių laikymosi užtikrinimo vaidmenys

| 12. | Bendrijos teismai atkakliai laikėsi nuomonės, kad į nacionalinius teismus kreipiamasi siekiant ginti asmenų teises tiesiogiai pritaikius EB sutarties 81 straipsnio 1 dalį ir 82 straipsnį (11). EEE susitarimo 7 straipsnyje ir 35 protokole nenumatyta, kad pagal EEE teisę galimas įstatymų leidžiamosios galios perdavimas. Taigi pagal EEE teisę nereikalaujama, kad fiziniai asmenys ir ūkio subjektai nacionaliniuose teismuose tiesiogiai remtųsi neįgyvendintomis EEE taisyklėmis (12). Vis dėlto pagal 35 protokolą ELPA valstybės yra įpareigotos, jei būtina, įtraukus atskirą teisinę nuostatą, užtikrinti EEE taisyklių viršenybę prieš kitas įstatymų nuostatas, jeigu jos vienos kitoms prieštarauja. ELPA teismo teikimu, tokios nuostatos pobūdžiui būdinga, kad jeigu įgyvendintos EEE taisyklės ir nacionalinių įstatymų nuostatos vienos kitoms prieštarauja, fiziniai asmenys ir ūkio subjektai privalo turėti teisę nacionaliniu lygmeniu naudotis ir reikalauti visų pagal EEE susitarimo nuostatas suteikiamų teisių, įeinančių arba įtrauktų į atitinkamą nacionalinę teisinę sistemą, jeigu jos yra besąlyginės ir pakankamai tikslios (13). |
| --- | --- |

12.

Bendrijos teismai atkakliai laikėsi nuomonės, kad į nacionalinius teismus kreipiamasi siekiant ginti asmenų teises tiesiogiai pritaikius EB sutarties 81 straipsnio 1 dalį ir 82 straipsnį (11). EEE susitarimo 7 straipsnyje ir 35 protokole nenumatyta, kad pagal EEE teisę galimas įstatymų leidžiamosios galios perdavimas. Taigi pagal EEE teisę nereikalaujama, kad fiziniai asmenys ir ūkio subjektai nacionaliniuose teismuose tiesiogiai remtųsi neįgyvendintomis EEE taisyklėmis (12). Vis dėlto pagal 35 protokolą ELPA valstybės yra įpareigotos, jei būtina, įtraukus atskirą teisinę nuostatą, užtikrinti EEE taisyklių viršenybę prieš kitas įstatymų nuostatas, jeigu jos vienos kitoms prieštarauja. ELPA teismo teikimu, tokios nuostatos pobūdžiui būdinga, kad jeigu įgyvendintos EEE taisyklės ir nacionalinių įstatymų nuostatos vienos kitoms prieštarauja, fiziniai asmenys ir ūkio subjektai privalo turėti teisę nacionaliniu lygmeniu naudotis ir reikalauti visų pagal EEE susitarimo nuostatas suteikiamų teisių, įeinančių arba įtrauktų į atitinkamą nacionalinę teisinę sistemą, jeigu jos yra besąlyginės ir pakankamai tikslios (13).

| 13. | Nacionaliniai teismai gali nuspręsti ar sutartys yra niekinės, ar galioja, ir tik jie gali asmeniui priteisti atlyginti žalą, jeigu buvo pažeisti EEE susitarimo 53 ir 54 straipsniai. Siekiant visapusiško EEE konkurencijos taisyklių veiksmingumo, bet kuris asmuo gali reikalauti atlyginti žalą už nuostolius, patirtus pasirašius sutartį arba dėl konkurenciją apribojančių arba iškraipančių veiksmų. Tokie nacionaliniams teismams pateikiami skundai dėl žalos gali labai padėti EEE susitarimu nustatytoje teritorijoje išlaikyti veiksmingą konkurenciją, nes pagal juos įmonėms neleidžiama sudaryti arba taikyti apribojančių susitarimų arba veiksmų (14). |
| --- | --- |

13.

Nacionaliniai teismai gali nuspręsti ar sutartys yra niekinės, ar galioja, ir tik jie gali asmeniui priteisti atlyginti žalą, jeigu buvo pažeisti EEE susitarimo 53 ir 54 straipsniai. Siekiant visapusiško EEE konkurencijos taisyklių veiksmingumo, bet kuris asmuo gali reikalauti atlyginti žalą už nuostolius, patirtus pasirašius sutartį arba dėl konkurenciją apribojančių arba iškraipančių veiksmų. Tokie nacionaliniams teismams pateikiami skundai dėl žalos gali labai padėti EEE susitarimu nustatytoje teritorijoje išlaikyti veiksmingą konkurenciją, nes pagal juos įmonėms neleidžiama sudaryti arba taikyti apribojančių susitarimų arba veiksmų (14).

| 14. | II skyriuje aiškiai atsižvelgiama į tai, kad nacionaliniai teismai atlieka svarbų vaidmenį taikant EEE konkurencijos taisykles (15). Ėmus 53 straipsnio 3 dalį taikyti ir nacionaliniams teismams, užkertamas kelias įmonėms vilkinti bylų nagrinėjimą nacionaliniuose teismuose ELPA priežiūros institucijai pateikiant pranešimą, taigi panaikinamos kliūtys privačių asmenų bylinėjimuisi, kurios egzistavo taikant ankstesnes taisykles. |
| --- | --- |

14.

II skyriuje aiškiai atsižvelgiama į tai, kad nacionaliniai teismai atlieka svarbų vaidmenį taikant EEE konkurencijos taisykles (15). Ėmus 53 straipsnio 3 dalį taikyti ir nacionaliniams teismams, užkertamas kelias įmonėms vilkinti bylų nagrinėjimą nacionaliniuose teismuose ELPA priežiūros institucijai pateikiant pranešimą, taigi panaikinamos kliūtys privačių asmenų bylinėjimuisi, kurios egzistavo taikant ankstesnes taisykles.

| 15. | Nepažeidžiant nacionalinių teismų teisės arba įsipareigojimo prašyti ELPA teismo patariamosios nuomonės pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 34 straipsnį, II skyriaus 15 straipsnio 1 dalyje aiškiai numatoma, kad nacionaliniai teismai gali ELPA priežiūros institucijos prašyti pateikti nuomones arba informaciją. Šia nuostata siekiama nacionaliniams teismams padėti palengvinti 53 ir 54 straipsnių taikymą (16). |
| --- | --- |

15.

Nepažeidžiant nacionalinių teismų teisės arba įsipareigojimo prašyti ELPA teismo patariamosios nuomonės pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 34 straipsnį, II skyriaus 15 straipsnio 1 dalyje aiškiai numatoma, kad nacionaliniai teismai gali ELPA priežiūros institucijos prašyti pateikti nuomones arba informaciją. Šia nuostata siekiama nacionaliniams teismams padėti palengvinti 53 ir 54 straipsnių taikymą (16).

| 16. | Iškeldami bylas nacionaliniuose teismuose asmenys turi šiuos privalumus:






  — | Nacionaliniai teismai gali priteisti atlyginti žalą už nuostolius, patirtus dėl 53 arba 54 straipsnio pažeidimo, |
| --- | --- | --- |

16.

Iškeldami bylas nacionaliniuose teismuose asmenys turi šiuos privalumus:

—

Nacionaliniai teismai gali priteisti atlyginti žalą už nuostolius, patirtus dėl 53 arba 54 straipsnio pažeidimo,

| — | Nacionaliniai teismai gali nagrinėti ieškinius dėl mokėjimo arba sutartinių įsipareigojimų, grindžiamų pagal 53 straipsnį nagrinėjamu susitarimu, |
| --- | --- |

—

Nacionaliniai teismai gali nagrinėti ieškinius dėl mokėjimo arba sutartinių įsipareigojimų, grindžiamų pagal 53 straipsnį nagrinėjamu susitarimu,

| — | Nacionalinių teismų kompetencijai priklauso civilinių sankcijų dėl pripažinimo niekiniu skyrimas pagal 53 straipsnio 2 dalį fizinių asmenų sutartiniams santykiams (17). Atsižvelgdami į taikomą nacionalinę teisę, nacionaliniai teismai visų pirma gali vertinti tam tikrų pagal 53 straipsnio 2 dalį nustatytų sutartinių nuostatų negaliojimo taikymo sritį ir padarinius, ypač atsižvelgiant į visus kitus susitarime aptartus klausimus (18), |
| --- | --- |

—

Nacionalinių teismų kompetencijai priklauso civilinių sankcijų dėl pripažinimo niekiniu skyrimas pagal 53 straipsnio 2 dalį fizinių asmenų sutartiniams santykiams (17). Atsižvelgdami į taikomą nacionalinę teisę, nacionaliniai teismai visų pirma gali vertinti tam tikrų pagal 53 straipsnio 2 dalį nustatytų sutartinių nuostatų negaliojimo taikymo sritį ir padarinius, ypač atsižvelgiant į visus kitus susitarime aptartus klausimus (18),

| — | Nacionaliniai teismai paprastai yra tinkamesni laikinosioms apsaugos priemonėms priimti negu ELPA priežiūros institucija (19), |
| --- | --- |

—

Nacionaliniai teismai paprastai yra tinkamesni laikinosioms apsaugos priemonėms priimti negu ELPA priežiūros institucija (19),

| — | Nacionaliniams teismams galima pateikti EEE konkurencijos teisės reglamentuojamą ieškinį kartu su kitais nacionalinės teisės reglamentuojamais ieškiniais, |
| --- | --- |

—

Nacionaliniams teismams galima pateikti EEE konkurencijos teisės reglamentuojamą ieškinį kartu su kitais nacionalinės teisės reglamentuojamais ieškiniais,

| — | Paprastai teismai turi įgaliojimus ieškinį laimėjusiai šaliai leisti nemokėti bylinėjimosi išlaidų. Pagal Institucijos administracinę tvarką tai niekada nėra įmanoma. |
| --- | --- |

—

Paprastai teismai turi įgaliojimus ieškinį laimėjusiai šaliai leisti nemokėti bylinėjimosi išlaidų. Pagal Institucijos administracinę tvarką tai niekada nėra įmanoma.

| 17. | Tai, kad asmuo gali užtikrinti savo teisių gynybą pateikdamas skundą nacionaliniam teismui, yra svarbus veiksnys, į kurį ELPA priežiūros institucija gali atsižvelgti vertindama, ar nagrinėti skundą yra pagal EEE susitarimą numatytas interesas (20). |
| --- | --- |

17.

Tai, kad asmuo gali užtikrinti savo teisių gynybą pateikdamas skundą nacionaliniam teismui, yra svarbus veiksnys, į kurį ELPA priežiūros institucija gali atsižvelgti vertindama, ar nagrinėti skundą yra pagal EEE susitarimą numatytas interesas (20).

| 18. | ELPA priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad II skyriuje nustatyta nauja taisyklių laikymosi užtikrinimo sistema sustiprins galimybes nacionaliniuose teismuose skundą pateikiantiems asmenims pasiekti, kad būtų veiksmingai atlyginta patirta žala. |
| --- | --- |

18.

ELPA priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad II skyriuje nustatyta nauja taisyklių laikymosi užtikrinimo sistema sustiprins galimybes nacionaliniuose teismuose skundą pateikiantiems asmenims pasiekti, kad būtų veiksmingai atlyginta patirta žala.

C.   ELPA teisę taikančių valstybinių institucijų darbo pasidalijimas

| 19. | II skyriuje sukuriama sistema, pagal kurią ELPA priežiūros institucija ir ELPA valstybių konkurencijos institucijos turi įgaliojimus taikyti visas 53 ir 54 straipsnių dalis (5 straipsnis). ELPA valstybių konkurencijos institucijose taip pat skatinamas decentralizuotas taisyklių laikymosi užtikrinimas sudarant galimybę keistis informacija (12 straipsnis) ir viena kitai padėti atlikti tyrimus (22 straipsnis). |
| --- | --- |

19.

II skyriuje sukuriama sistema, pagal kurią ELPA priežiūros institucija ir ELPA valstybių konkurencijos institucijos turi įgaliojimus taikyti visas 53 ir 54 straipsnių dalis (5 straipsnis). ELPA valstybių konkurencijos institucijose taip pat skatinamas decentralizuotas taisyklių laikymosi užtikrinimas sudarant galimybę keistis informacija (12 straipsnis) ir viena kitai padėti atlikti tyrimus (22 straipsnis).

| 20. | II skyrius nereguliuoja ELPA priežiūros institucijos ir ELPA valstybių konkurencijos institucijų darbo pasidalijimo, bet pagal jį nagrinėjamas bylas leidžiama padalyti Institucijai ir ELPA valstybių konkurencijos institucijoms bendradarbiaujant ELPA konkurencijos institucijų tinkle. II straipsniu siekiama užtikrinti veiksmingą 53 ir 54 straipsnių taikymą nagrinėjamas bylas lanksčiai padalijant ELPA teisę taikančioms valstybinėms institucijoms. |
| --- | --- |

20.

II skyrius nereguliuoja ELPA priežiūros institucijos ir ELPA valstybių konkurencijos institucijų darbo pasidalijimo, bet pagal jį nagrinėjamas bylas leidžiama padalyti Institucijai ir ELPA valstybių konkurencijos institucijoms bendradarbiaujant ELPA konkurencijos institucijų tinkle. II straipsniu siekiama užtikrinti veiksmingą 53 ir 54 straipsnių taikymą nagrinėjamas bylas lanksčiai padalijant ELPA teisę taikančioms valstybinėms institucijoms.

| 21. | ELPA priežiūros institucijos ir ELPA valstybių konkurencijos institucijų darbo pasidalijimo gairės nustatytos atskirame pranešime (21). Šiame pranešime pateiktos gairės, susijusios su ELPA teisę taikančių valstybinių institucijų santykiais, bus aktualios skundus teikiantiems asmenims, nes jos suteikia galimybę skundą pateikti tai institucijai, kuri yra tinkamiausia tam skundui nagrinėti. |
| --- | --- |

21.

ELPA priežiūros institucijos ir ELPA valstybių konkurencijos institucijų darbo pasidalijimo gairės nustatytos atskirame pranešime (21). Šiame pranešime pateiktos gairės, susijusios su ELPA teisę taikančių valstybinių institucijų santykiais, bus aktualios skundus teikiantiems asmenims, nes jos suteikia galimybę skundą pateikti tai institucijai, kuri yra tinkamiausia tam skundui nagrinėti.

| 22. | Pranešime apie bendradarbiavimą ELPA konkurencijos institucijų tinkle visų pirma teigiama (22):
  „Instituciją galima laikyti tinkama bylai nagrinėti, jeigu laikomasi šių trijų sąlygų:






  1) | susitarimas arba veiksmai daro svarbų tiesioginį faktinį arba numatomą poveikį konkurencijai valstybės teritorijoje, yra joje vykdomas (-i) arba pradėtas (-i); |
| --- | --- | --- |

22.

Pranešime apie bendradarbiavimą ELPA konkurencijos institucijų tinkle visų pirma teigiama (22):

„Instituciją galima laikyti tinkama bylai nagrinėti, jeigu laikomasi šių trijų sąlygų:

1)

susitarimas arba veiksmai daro svarbų tiesioginį faktinį arba numatomą poveikį konkurencijai valstybės teritorijoje, yra joje vykdomas (-i) arba pradėtas (-i);

| 2) | institucija gali veiksmingai panaikinti visą pažeidimą, t. y. gali priimti tęsti veiklą draudžiančią nutartį, kurios poveikio pakaks pažeidimui panaikinti, ir prireikus atitinkamai už pažeidimą gali skirti sankciją; |
| --- | --- |

2)

institucija gali veiksmingai panaikinti visą pažeidimą, t. y. gali priimti tęsti veiklą draudžiančią nutartį, kurios poveikio pakaks pažeidimui panaikinti, ir prireikus atitinkamai už pažeidimą gali skirti sankciją;

| 3) | institucija gali kitoms institucijoms padedant surinkti reikiamus pažeidimo įrodymus. |
| --- | --- |

3)

institucija gali kitoms institucijoms padedant surinkti reikiamus pažeidimo įrodymus.

Pirmiau išdėstyti kriterijai rodo, kad būtinas esminis ryšys tarp pažeidimo ir ELPA valstybės teritorijos, kad ELPA valstybės konkurencijos institucija būtų laikoma tinkama. Galima tikėtis, kad dauguma atvejų tų ELPA valstybių, kuriose dėl pažeidimo buvo padarytas esminis poveikis konkurencijai, institucijos gali būti tinkamos bylai nagrinėti su sąlyga, kad jos gali veiksmingai panaikinti pažeidimą imdamosi vieno veiksmo arba lygiagrečių veiksmų, nebent ELPA priežiūros institucija yra tinkamesnė imtis veiksmų (žr. toliau [...]).

Dėl to galima daryti išvadą, kad paprastai susitarimams arba veiksmams, kurie iš esmės paveikia konkurenciją daugiausia tos institucijos valstybės teritorijoje, nagrinėti yra tinkama viena NKI. [...]

Be to, gali būti tikslinga veiksmų imtis vienai nacionalinei konkurencijos institucijai tais atvejais, kai visam pažeidimui panaikinti imtis veiksmų pakanka vienai nacionalinei konkurencijos institucijai, nors tinkama galima laikyti daugiau negu vieną nacionalinę konkurencijos instituciją. [...]

Kelioms nacionalinėms konkurencijos institucijoms imtis lygiagrečių veiksmų gali būti tikslinga, kai susitarimas arba veiksmas daro esminį poveikį konkurencijai daugiausia atitinkamose teritorijose ir kai visam pažeidimui panaikinti ir (arba) atitinkamai už jį skirti sankciją nepakaktų vienos nacionalinės konkurencijos institucijos veiksmų. [...]

Institucijos, besiimančios lygiagrečių veiksmų bylai nagrinėti, stengsis kuo labiau derinti veiksmus. Šiam tikslui gali būti naudinga vieną iš jų paskirti vadovaujančia institucija ir jai pavesti užduotis, pavyzdžiui, derinti tiriamąsias priemones, tuo tarpu kiekviena institucija liktų atsakinga už savo darbo vykdymą.

ELPA priežiūros institucija yra ypač tinkama, jeigu vienas arba keli susitarimai arba veiksmas (veiksmai), įskaitant glaudžiai susijusius panašius susitarimus arba veiksmus, daro poveikį konkurencijai dviejose arba daugiau ELPA valstybių (dviejų arba daugiau ELPA valstybių tarpvalstybinėms rinkoms arba kelioms nacionalinėms rinkoms).

Be to, ELPA priežiūros institucija ypač tinkama nagrinėti bylai, jeigu ji glaudžiai susijusi su kitomis EEE nuostatomis, kurias gali taikyti tik Institucija arba kurias jai taikyti tikslingiau, jeigu dėl EEE intereso reikia priimti Institucijos sprendimą plėtoti EEE konkurencijos politiką, kai iškils naujas konkurencijos klausimas, arba veiksmingam įgyvendinimui užtikrinti.“

| 23. | ELPA konkurencijos institucijų tinklo informacija apie bylas, nagrinėjamas pateikus skundą, bus pateikiama kitiems tinklo nariams prieš pradedant įgyvendinti pirmą oficialią tiriamąją priemonę arba iš karto tik pradėjus (23). Kai tas pats skundas pateikiamas kelioms institucijoms arba kai byla neiškeliama tinkamai institucijai, tinklo nariai stengsis per preliminarų dviejų mėnesių laikotarpį nustatyti, kuri institucija arba institucijos turėtų būti atsakingos už bylą. |
| --- | --- |

23.

ELPA konkurencijos institucijų tinklo informacija apie bylas, nagrinėjamas pateikus skundą, bus pateikiama kitiems tinklo nariams prieš pradedant įgyvendinti pirmą oficialią tiriamąją priemonę arba iš karto tik pradėjus (23). Kai tas pats skundas pateikiamas kelioms institucijoms arba kai byla neiškeliama tinkamai institucijai, tinklo nariai stengsis per preliminarų dviejų mėnesių laikotarpį nustatyti, kuri institucija arba institucijos turėtų būti atsakingos už bylą.

| 24. | Patiems skundus pateikiantiems asmenims tenka svarbus vaidmuo siekiant dar labiau sumažinti galimą poreikį perduoti bylas, iškeltas dėl pateiktų skundų, kitai institucijai, nes spręsdami, kam pateikti skundą, šie asmenys gali remtis šiame skyriuje nustatytomis gairėmis dėl darbo pasidalijimo institucijų tinkle. Jeigu byla vis dėlto paskiriama kitai tinklui priklausančiai institucijai, apie tai susijusios konkurencijos institucijos kuo skubiau praneša atitinkamoms įmonėms ir skundą pateikusiam (-iems) asmeniui (-ims) (24). |
| --- | --- |

24.

Patiems skundus pateikiantiems asmenims tenka svarbus vaidmuo siekiant dar labiau sumažinti galimą poreikį perduoti bylas, iškeltas dėl pateiktų skundų, kitai institucijai, nes spręsdami, kam pateikti skundą, šie asmenys gali remtis šiame skyriuje nustatytomis gairėmis dėl darbo pasidalijimo institucijų tinkle. Jeigu byla vis dėlto paskiriama kitai tinklui priklausančiai institucijai, apie tai susijusios konkurencijos institucijos kuo skubiau praneša atitinkamoms įmonėms ir skundą pateikusiam (-iems) asmeniui (-ims) (24).

| 25. | ELPA priežiūros institucija gali atmesti skundą pagal II skyriaus 13 straipsnį remdamasi tuo, kad ELPA valstybės konkurencijos institucija bylą jau nagrinėja arba ją yra nagrinėjusi. Tokiu atveju Institucija privalo pagal III skyriaus 9 straipsnį nedelsiant informuoti skundą pateikusį asmenį apie nacionalinę konkurencijos instituciją, kuri bylą nagrinėja arba jau yra ją nagrinėjusi. |
| --- | --- |

25.

ELPA priežiūros institucija gali atmesti skundą pagal II skyriaus 13 straipsnį remdamasi tuo, kad ELPA valstybės konkurencijos institucija bylą jau nagrinėja arba ją yra nagrinėjusi. Tokiu atveju Institucija privalo pagal III skyriaus 9 straipsnį nedelsiant informuoti skundą pateikusį asmenį apie nacionalinę konkurencijos instituciją, kuri bylą nagrinėja arba jau yra ją nagrinėjusi.

III.   ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS ATLIEKAMAS SKUNDŲ NAGRINĖJIMAS PAGAL II SKYRIAUS 7 STRAIPSNIO 2 DALĮ

A.   Bendroji dalis

| 26. | Pagal II skyriaus 7 straipsnio 2 dalį fiziniai arba juridiniai asmenys, galintys įrodyti, kad turi teisėtą interesą (25), turi teisę pateikti skundą, kad ELPA priežiūros institucijos būtų prašoma surasti EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnių pažeidimą ir reikalauti, kad pagal II skyriaus 7 straipsnio 1 dalį pažeidimas būtų panaikintas. Šioje pranešimo dalyje paaiškinami skundams taikomi reikalavimai, grindžiami II skyriaus 7 straipsnio 2 dalimi, jų vertinimas ir procedūra, kurios laikosi Institucija. |
| --- | --- |

26.

Pagal II skyriaus 7 straipsnio 2 dalį fiziniai arba juridiniai asmenys, galintys įrodyti, kad turi teisėtą interesą (25), turi teisę pateikti skundą, kad ELPA priežiūros institucijos būtų prašoma surasti EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnių pažeidimą ir reikalauti, kad pagal II skyriaus 7 straipsnio 1 dalį pažeidimas būtų panaikintas. Šioje pranešimo dalyje paaiškinami skundams taikomi reikalavimai, grindžiami II skyriaus 7 straipsnio 2 dalimi, jų vertinimas ir procedūra, kurios laikosi Institucija.

| 27. | Kitaip negu civiliniai teismai, kurių uždavinys — ginti fizinių asmenų teises, ELPA priežiūros institucija yra administracinė institucija, kuri privalo veikti visuomenės interesų labui. Institucijos, kaip teisę taikančios valstybinės institucijos, darbui būdingi apribojimai savo nuožiūra nustatyti su taisyklių laikymosi užtikrinimu susijusios veiklos prioritetus (26). |
| --- | --- |

27.

Kitaip negu civiliniai teismai, kurių uždavinys — ginti fizinių asmenų teises, ELPA priežiūros institucija yra administracinė institucija, kuri privalo veikti visuomenės interesų labui. Institucijos, kaip teisę taikančios valstybinės institucijos, darbui būdingi apribojimai savo nuožiūra nustatyti su taisyklių laikymosi užtikrinimu susijusios veiklos prioritetus (26).

| 28. | ELPA priežiūros institucija turi teisę jai pateikiamiems skundams skirti pirmumo laipsnius ir kaip pirmumo kriterijų gali nurodyti pagal EEE susitarimą numatytą interesą nagrinėti bylą (27). Institucija gali atmesti skundą, jeigu ji laikosi nuomonės, kad toliau nagrinėti bylą nėra pakankamas interesas pagal EEE susitarimą. Institucijai skundą atmetus, jį pateikęs asmuo nepažeisdamas III skyriaus 7 straipsnio 3 dalies turi teisę į Institucijos sprendimą (28). |
| --- | --- |

28.

ELPA priežiūros institucija turi teisę jai pateikiamiems skundams skirti pirmumo laipsnius ir kaip pirmumo kriterijų gali nurodyti pagal EEE susitarimą numatytą interesą nagrinėti bylą (27). Institucija gali atmesti skundą, jeigu ji laikosi nuomonės, kad toliau nagrinėti bylą nėra pakankamas interesas pagal EEE susitarimą. Institucijai skundą atmetus, jį pateikęs asmuo nepažeisdamas III skyriaus 7 straipsnio 3 dalies turi teisę į Institucijos sprendimą (28).

B.   Skundo pateikimas pagal II skyriaus 7 straipsnio 2 dalį

a)   Skundo forma

| 29. | II skyriaus 7 straipsnio 2 dalyje numatytas skundas gali būti pateiktas tik dėl tariamo 53 arba 54 straipsnio pažeidimo, dėl kurio ELPA priežiūros institucija imtųsi veiksmų pagal II skyriaus 7 straipsnio 1 dalies nuostatas. Pagal II skyriaus 7 straipsnio 2 dalį pateiktas skundas turi atitikti III skyriaus 5 straipsnio 1 dalyje paminėtą C formą. |
| --- | --- |

29.

II skyriaus 7 straipsnio 2 dalyje numatytas skundas gali būti pateiktas tik dėl tariamo 53 arba 54 straipsnio pažeidimo, dėl kurio ELPA priežiūros institucija imtųsi veiksmų pagal II skyriaus 7 straipsnio 1 dalies nuostatas. Pagal II skyriaus 7 straipsnio 2 dalį pateiktas skundas turi atitikti III skyriaus 5 straipsnio 1 dalyje paminėtą C formą.

| 30. | Ją rasite adresu http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/faq/ ir šio pranešimo priede. Būtina pateikti tris popierinius skundo egzempliorius ir, jei įmanoma, jo elektroninį variantą. Be to, pagal III skyriaus 5 straipsnio 2 dalį būtina pateikti ir nekonfidencialų skundo variantą. Elektroninius skundų variantus ELPA priežiūros institucijai galima perduoti per pirmiau nurodytą tinklalapį, o popierinius egzempliorius reikėtų siųsti šiuo adresu:





  Autorité de surveillance AELE |
| --- | --- |
| Direction de la concurrence et des aides d'État |
| 35, Rue Belliard |
| B-1040 Bruxelles |

30.

Ją rasite adresu http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/faq/ ir šio pranešimo priede. Būtina pateikti tris popierinius skundo egzempliorius ir, jei įmanoma, jo elektroninį variantą. Be to, pagal III skyriaus 5 straipsnio 2 dalį būtina pateikti ir nekonfidencialų skundo variantą. Elektroninius skundų variantus ELPA priežiūros institucijai galima perduoti per pirmiau nurodytą tinklalapį, o popierinius egzempliorius reikėtų siųsti šiuo adresu:

Autorité de surveillance AELE

Direction de la concurrence et des aides d'État

35, Rue Belliard

B-1040 Bruxelles

| 31. | Reikalaujama, kad C formoje skundus pateikiantys asmenys pateiktų išsamios su skundu susijusios informacijos. Taip pat jie turėtų pateikti pagrįstai turimus svarbius patvirtinamuosius dokumentus ir, jei įmanoma, nurodyti, kur ELPA priežiūros institucija galėtų gauti susijusią informaciją ir dokumentus, kurių skundus pateikiantys asmenys neturi. Tam tikrais atvejais Institucija gali nevykdyti pareigos teikti informaciją, susijusią su informacija, kurią reikalaujama pateikti C formoje (III skyriaus 5 straipsnio 1 dalis). Institucija laikosi nuomonės, kad ši galimybė gali būti ypač svarbi siekiant palengvinti vartotojų asociacijų pateiktų skundų nagrinėjimą, jeigu pateikusios skundą kitu pagrindu asociacijos negali susipažinti su konkrečia informacija apie apskųstąsias įmones. |
| --- | --- |

31.

Reikalaujama, kad C formoje skundus pateikiantys asmenys pateiktų išsamios su skundu susijusios informacijos. Taip pat jie turėtų pateikti pagrįstai turimus svarbius patvirtinamuosius dokumentus ir, jei įmanoma, nurodyti, kur ELPA priežiūros institucija galėtų gauti susijusią informaciją ir dokumentus, kurių skundus pateikiantys asmenys neturi. Tam tikrais atvejais Institucija gali nevykdyti pareigos teikti informaciją, susijusią su informacija, kurią reikalaujama pateikti C formoje (III skyriaus 5 straipsnio 1 dalis). Institucija laikosi nuomonės, kad ši galimybė gali būti ypač svarbi siekiant palengvinti vartotojų asociacijų pateiktų skundų nagrinėjimą, jeigu pateikusios skundą kitu pagrindu asociacijos negali susipažinti su konkrečia informacija apie apskųstąsias įmones.

| 32. | Korespondenciją ELPA priežiūros institucijai, kuri neatitinka III skyriaus 5 straipsnio reikalavimų ir todėl neturi skundo požymių, kaip apibrėžta II skyriaus 7 straipsnio 2 dalyje, ji laikys bendra informacija, dėl kurios, jeigu tai naudinga, Institucija gali savo iniciatyva pradėti tyrimą (plg. šio dokumento 4 punktą). |
| --- | --- |

32.

Korespondenciją ELPA priežiūros institucijai, kuri neatitinka III skyriaus 5 straipsnio reikalavimų ir todėl neturi skundo požymių, kaip apibrėžta II skyriaus 7 straipsnio 2 dalyje, ji laikys bendra informacija, dėl kurios, jeigu tai naudinga, Institucija gali savo iniciatyva pradėti tyrimą (plg. šio dokumento 4 punktą).

b)   Teisėtas interesas

| 33. | Pagal II skyriaus 7 straipsnio 2 dalį oficialaus skundą pateikusio asmens statusą gali turėti tik fiziniai ir juridiniai asmenys, galintys įrodyti teisėtą interesą (29). Laikomasi nuomonės, kad ELPA valstybės turi teisėtą interesą pateikti visus jų pasirinktus skundus. |
| --- | --- |

33.

Pagal II skyriaus 7 straipsnio 2 dalį oficialaus skundą pateikusio asmens statusą gali turėti tik fiziniai ir juridiniai asmenys, galintys įrodyti teisėtą interesą (29). Laikomasi nuomonės, kad ELPA valstybės turi teisėtą interesą pateikti visus jų pasirinktus skundus.

| 34. | Daugeliu atvejų teisėto intereso buvimu nėra abejojama, nes skundą pateikusius asmenis tariamas pažeidimas gali tiesiogiai nepalankiai paveikti. Vis dėlto yra aplinkybių, kai 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą teisėto intereso sąlygą reikia išnagrinėti išsamiau, kad būtų galima daryti išvadą, jog jos yra laikomasi. Naudingiausia būtų pateikti keletą pavyzdžių. |
| --- | --- |

34.

Daugeliu atvejų teisėto intereso buvimu nėra abejojama, nes skundą pateikusius asmenis tariamas pažeidimas gali tiesiogiai nepalankiai paveikti. Vis dėlto yra aplinkybių, kai 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą teisėto intereso sąlygą reikia išnagrinėti išsamiau, kad būtų galima daryti išvadą, jog jos yra laikomasi. Naudingiausia būtų pateikti keletą pavyzdžių.

| 35. | Europos Bendrijų pirmosios instancijos teismas laikėsi nuomonės, kad įmonių asociacija, pateikdama skundą dėl su jos nariais susijusių veiksmų, gali teigti turinti teisėtą interesą, net jeigu tie veiksmai su ja, kaip atitinkamoje rinkoje veikiančia įmone, nėra tiesiogiai susiję, su sąlyga, kad, pirma, asociacija turi teisę atstovauti savo narių interesams ir, antra, apskųsti veiksmai gali nepalankiai paveikti jos narių interesus (30). Buvo nustatyta, kad Komisija, priešingai, turėjo teisę nenagrinėti tų įmonių asociacijų skundų, kurių nariai nedalyvavo sudarant tokios rūšies sandorius kaip apskųsti verslo sandoriai (31). |
| --- | --- |

35.

Europos Bendrijų pirmosios instancijos teismas laikėsi nuomonės, kad įmonių asociacija, pateikdama skundą dėl su jos nariais susijusių veiksmų, gali teigti turinti teisėtą interesą, net jeigu tie veiksmai su ja, kaip atitinkamoje rinkoje veikiančia įmone, nėra tiesiogiai susiję, su sąlyga, kad, pirma, asociacija turi teisę atstovauti savo narių interesams ir, antra, apskųsti veiksmai gali nepalankiai paveikti jos narių interesus (30). Buvo nustatyta, kad Komisija, priešingai, turėjo teisę nenagrinėti tų įmonių asociacijų skundų, kurių nariai nedalyvavo sudarant tokios rūšies sandorius kaip apskųsti verslo sandoriai (31).

| 36. | Atsižvelgdama į šią teismų praktiką ELPA priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad įmonės (arba jų asociacijos, kurios turi teisę atstovauti jų interesams) gali teigti turinčios teisėtą interesą, jeigu jos veikia atitinkamoje rinkoje arba jeigu apskųsti veiksmai gali tiesiogiai nepalankiai paveikti jų interesus. Institucija laikosi nuomonės, kad, pavyzdžiui, susitarimo arba ginčijamų veiksmų šalys, konkurentai, kurių interesams tariamai pakenkė apskųstas elgesys, arba į paskirstymo sistemą neįtrauktos įmonės gali teigti turintys teisėtą interesą. |
| --- | --- |

36.

Atsižvelgdama į šią teismų praktiką ELPA priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad įmonės (arba jų asociacijos, kurios turi teisę atstovauti jų interesams) gali teigti turinčios teisėtą interesą, jeigu jos veikia atitinkamoje rinkoje arba jeigu apskųsti veiksmai gali tiesiogiai nepalankiai paveikti jų interesus. Institucija laikosi nuomonės, kad, pavyzdžiui, susitarimo arba ginčijamų veiksmų šalys, konkurentai, kurių interesams tariamai pakenkė apskųstas elgesys, arba į paskirstymo sistemą neįtrauktos įmonės gali teigti turintys teisėtą interesą.

| 37. | Vartotojų asociacijos taip pat gali pateikti skundus ELPA priežiūros institucijai (32). Be to, Institucija laikosi nuomonės, kad jeigu individualūs vartotojai, kurių ekonominiams interesams daromas tiesioginis neigiamas poveikis, yra prekių arba paslaugų, kurie yra pažeidimo objektas, pirkėjai, jie gali įrodyti teisėtą interesą (33). |
| --- | --- |

37.

Vartotojų asociacijos taip pat gali pateikti skundus ELPA priežiūros institucijai (32). Be to, Institucija laikosi nuomonės, kad jeigu individualūs vartotojai, kurių ekonominiams interesams daromas tiesioginis neigiamas poveikis, yra prekių arba paslaugų, kurie yra pažeidimo objektas, pirkėjai, jie gali įrodyti teisėtą interesą (33).

| 38. | Vis dėlto asmenų arba organizacijų, norinčių pradėti svarstymus dėl bendrojo intereso ir neįrodžiusių, kad pažeidimas gali juos arba jų narius tiesiogiai neigiamai paveikti (pro bono publico), intereso ELPA priežiūros institucija nelaiko teisėtu interesu, kaip apibrėžta 7 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

38.

Vis dėlto asmenų arba organizacijų, norinčių pradėti svarstymus dėl bendrojo intereso ir neįrodžiusių, kad pažeidimas gali juos arba jų narius tiesiogiai neigiamai paveikti (pro bono publico), intereso ELPA priežiūros institucija nelaiko teisėtu interesu, kaip apibrėžta 7 straipsnio 2 dalyje.

| 39. | Savivaldybės arba regionų valdžios institucijos galėtų įrodyti savo, kaip prekių arba paslaugų, kurioms apskųsti veiksmai daro poveikį, pirkėjų arba naudotojų, teisėtą interesą. Tačiau negalima laikytis nuomonės, kad jos turi teisėtą interesą, kaip apibrėžta II skyriaus 7 straipsnio 2 dalyje, jeigu jos praneša ELPA priežiūros institucijai apie tariamus pažeidimus pro bono publico. |
| --- | --- |

39.

Savivaldybės arba regionų valdžios institucijos galėtų įrodyti savo, kaip prekių arba paslaugų, kurioms apskųsti veiksmai daro poveikį, pirkėjų arba naudotojų, teisėtą interesą. Tačiau negalima laikytis nuomonės, kad jos turi teisėtą interesą, kaip apibrėžta II skyriaus 7 straipsnio 2 dalyje, jeigu jos praneša ELPA priežiūros institucijai apie tariamus pažeidimus pro bono publico.

| 40. | Skundus pateikiantys asmenys turi įrodyti savo teisėtą interesą. Kai fizinis arba juridinis skundą pateikęs asmuo negali įrodyti teisėto intereso, ELPA priežiūros institucija, nepažeisdama teisės savo iniciatyva pradėti procedūrą, turi teisę toliau skundo nenagrinėti. Ar šios sąlygos laikomasi, Institucija gali nustatyti bet kuriuo tyrimo etapu (34). |
| --- | --- |

40.

Skundus pateikiantys asmenys turi įrodyti savo teisėtą interesą. Kai fizinis arba juridinis skundą pateikęs asmuo negali įrodyti teisėto intereso, ELPA priežiūros institucija, nepažeisdama teisės savo iniciatyva pradėti procedūrą, turi teisę toliau skundo nenagrinėti. Ar šios sąlygos laikomasi, Institucija gali nustatyti bet kuriuo tyrimo etapu (34).

C.   Skundų įvertinimas

a)   Interesas pagal EEE susitarimą

| 41. | Remiantis nusistovėjusia Bendrijos teismų praktika ir Komisijos standartinėmis procedūromis, ELPA priežiūros institucija neturi kiekvienu atveju atlikti tyrimo (35), tuo labiau priimti sprendimą, kaip apibrėžta Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies a punkte, dėl to, ar EEE susitarimo 53 ar 54 straipsnio pažeidimas padarytas, ar ne (36), bet turi teisę jai pateiktiems skundams skirti pirmumo laipsnius ir juos nustatyti įvairių gaunamų skundų atžvilgiu atsižvelgiant į pagal EEE susitarimą numatytą interesą (37). Pozicija gali būti kita tik jeigu skundas priklauso išimtinei Institucijos kompetencijai (38). |
| --- | --- |

41.

Remiantis nusistovėjusia Bendrijos teismų praktika ir Komisijos standartinėmis procedūromis, ELPA priežiūros institucija neturi kiekvienu atveju atlikti tyrimo (35), tuo labiau priimti sprendimą, kaip apibrėžta Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies a punkte, dėl to, ar EEE susitarimo 53 ar 54 straipsnio pažeidimas padarytas, ar ne (36), bet turi teisę jai pateiktiems skundams skirti pirmumo laipsnius ir juos nustatyti įvairių gaunamų skundų atžvilgiu atsižvelgiant į pagal EEE susitarimą numatytą interesą (37). Pozicija gali būti kita tik jeigu skundas priklauso išimtinei Institucijos kompetencijai (38).

| 42. | Vis dėlto ELPA priežiūros institucija privalo atidžiai ištirti faktinius ir teisinius aspektus, apie kuriuos jai praneša skundą pateikęs asmuo, kad įvertintų, ar toliau nagrinėti bylą yra pagal EEE susitarimą numatytas interesas (39). |
| --- | --- |

42.

Vis dėlto ELPA priežiūros institucija privalo atidžiai ištirti faktinius ir teisinius aspektus, apie kuriuos jai praneša skundą pateikęs asmuo, kad įvertintų, ar toliau nagrinėti bylą yra pagal EEE susitarimą numatytas interesas (39).

| 43. | Įvertinimas, ar nagrinėti pateiktą skundą yra pagal EEE susitarimą numatytas interesas, priklauso nuo kiekvienos bylos aplinkybių. Atitinkamai kriterijų, į kuriuos ELPA priežiūros institucija gali atsižvelgti, skaičius yra neribotas. Institucijai taip pat nereikia remtis tik tam tikrais kriterijais. Kadangi kiekvienos bylos faktinės ir teisinės aplinkybės gali gerokai skirtis, leidžiama taikyti naujus, anksčiau neapsvarstytus kriterijus (40). Tam tikrais atvejais, siekdama įvertinti, ar yra pagal EEE susitarimą numatytas Bendrijos interesas, Komisija gali teikti pirmenybę tik vienam kriterijui (41). |
| --- | --- |

43.

Įvertinimas, ar nagrinėti pateiktą skundą yra pagal EEE susitarimą numatytas interesas, priklauso nuo kiekvienos bylos aplinkybių. Atitinkamai kriterijų, į kuriuos ELPA priežiūros institucija gali atsižvelgti, skaičius yra neribotas. Institucijai taip pat nereikia remtis tik tam tikrais kriterijais. Kadangi kiekvienos bylos faktinės ir teisinės aplinkybės gali gerokai skirtis, leidžiama taikyti naujus, anksčiau neapsvarstytus kriterijus (40). Tam tikrais atvejais, siekdama įvertinti, ar yra pagal EEE susitarimą numatytas Bendrijos interesas, Komisija gali teikti pirmenybę tik vienam kriterijui (41).

| 44. | Svarbiais laikomi šie vertinimo, ar (toliau) nagrinėti bylą yra EEE susitarime numatytas interesas, kriterijai:






  — | ELPA priežiūros institucija gali atmesti skundą, jeigu jį pateikęs asmuo gali nacionaliniams teismams pateikti ieškinį, kuriuo reikalaujama pripažinti teises (42). |
| --- | --- | --- |

44.

Svarbiais laikomi šie vertinimo, ar (toliau) nagrinėti bylą yra EEE susitarime numatytas interesas, kriterijai:

—

ELPA priežiūros institucija gali atmesti skundą, jeigu jį pateikęs asmuo gali nacionaliniams teismams pateikti ieškinį, kuriuo reikalaujama pripažinti teises (42).

| — | Institucija negali laikytis nuomonės, kad, vadovaujantis EEE susitarimu jai pavestu uždaviniu, tam tikri atvejai iš esmės neįeina į jos veikimo sritį, o kiekvienoje byloje turi įvertinti tariamų pažeidimų rimtumą ir jų pasekmių ilgalaikiškumą. Visų pirma tai reiškia, kad Institucija privalo atsižvelgti į apskųstų pažeidimų trukmę, mastą ir jų poveikį konkurencijai EEE susitarimu nustatytoje teritorijoje (43). |
| --- | --- |

—

Institucija negali laikytis nuomonės, kad, vadovaujantis EEE susitarimu jai pavestu uždaviniu, tam tikri atvejai iš esmės neįeina į jos veikimo sritį, o kiekvienoje byloje turi įvertinti tariamų pažeidimų rimtumą ir jų pasekmių ilgalaikiškumą. Visų pirma tai reiškia, kad Institucija privalo atsižvelgti į apskųstų pažeidimų trukmę, mastą ir jų poveikį konkurencijai EEE susitarimu nustatytoje teritorijoje (43).

| — | Gali būti, kad Institucijai reikės nustatyti, kokią reikšmę tariamas pažeidimas turi EEE susitarimo funkcionavimui, kokia yra tikimybė nustatyti, ar pažeidimas padarytas, ir kokio masto tyrimo reikia, siekiant įvykdyti Institucijos uždavinį užtikrinti, kad yra laikomasi EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnių (44). |
| --- | --- |

—

Gali būti, kad Institucijai reikės nustatyti, kokią reikšmę tariamas pažeidimas turi EEE susitarimo funkcionavimui, kokia yra tikimybė nustatyti, ar pažeidimas padarytas, ir kokio masto tyrimo reikia, siekiant įvykdyti Institucijos uždavinį užtikrinti, kad yra laikomasi EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnių (44).

| — | Nors Institucijos teisė veikti savo nuožiūra nepriklauso nuo to, kiek byla yra išnagrinėta, nuo tyrimo etapo priklauso kai kurios bylos aplinkybės, į kurias Institucijai gali reikėti atsižvelgti (45). |
| --- | --- |

—

Nors Institucijos teisė veikti savo nuožiūra nepriklauso nuo to, kiek byla yra išnagrinėta, nuo tyrimo etapo priklauso kai kurios bylos aplinkybės, į kurias Institucijai gali reikėti atsižvelgti (45).

| — | Institucija gali nuspręsti, kad nėra tikslinga nagrinėti skundą, kai nagrinėjami veiksmai nebeatliekami. Tačiau siekdama tai padaryti Institucija turės nustatyti, ar dar daromas neigiamas poveikis konkurencijai ir ar dėl pažeidimų rimtumo arba jų poveikio ilgalaikiškumo nagrinėti skundą nėra pagal EEE susitarimą numatytas interesas (46). |
| --- | --- |

—

Institucija gali nuspręsti, kad nėra tikslinga nagrinėti skundą, kai nagrinėjami veiksmai nebeatliekami. Tačiau siekdama tai padaryti Institucija turės nustatyti, ar dar daromas neigiamas poveikis konkurencijai ir ar dėl pažeidimų rimtumo arba jų poveikio ilgalaikiškumo nagrinėti skundą nėra pagal EEE susitarimą numatytas interesas (46).

| — | Institucija taip pat gali nuspręsti, kad skundą nagrinėti nėra tikslinga, jeigu atitinkamos įmonės susitaria elgtis taip, kad Institucija prieitų prie nuomonės, kad kištis nebėra pakankamas interesas pagal EEE susitarimą (47). |
| --- | --- |

—

Institucija taip pat gali nuspręsti, kad skundą nagrinėti nėra tikslinga, jeigu atitinkamos įmonės susitaria elgtis taip, kad Institucija prieitų prie nuomonės, kad kištis nebėra pakankamas interesas pagal EEE susitarimą (47).

| 45. | Jeigu paaiškėja, kad pateisinti (tolesnį) bylos nagrinėjimą nėra pakankamo intereso pagal EEE susitarimą, šiuo pagrindu ELPA priežiūros institucija skundą gali atmesti. Tokį sprendimą galima priimti prieš tyrimą arba pradėjus tyrimo procedūras (48). Tačiau Institucija neturi skundo anuliuoti dėl nepakankamo intereso pagal EEE susitarimą (49). |
| --- | --- |

45.

Jeigu paaiškėja, kad pateisinti (tolesnį) bylos nagrinėjimą nėra pakankamo intereso pagal EEE susitarimą, šiuo pagrindu ELPA priežiūros institucija skundą gali atmesti. Tokį sprendimą galima priimti prieš tyrimą arba pradėjus tyrimo procedūras (48). Tačiau Institucija neturi skundo anuliuoti dėl nepakankamo intereso pagal EEE susitarimą (49).

b)   Įvertinimas pagal 53 ir 54 straipsnius

| 46. | Nagrinėjant skundus pagal 53 ir 54 straipsnius, reikia atsižvelgti į du aspektus: į tai, kokius faktus reikia nustatyti siekiant įrodyti, ar buvo padarytas 53 arba 54 straipsnio pažeidimas, ir į teisinį apskųstų veiksmų įvertinimą. |
| --- | --- |

46.

Nagrinėjant skundus pagal 53 ir 54 straipsnius, reikia atsižvelgti į du aspektus: į tai, kokius faktus reikia nustatyti siekiant įrodyti, ar buvo padarytas 53 arba 54 straipsnio pažeidimas, ir į teisinį apskųstų veiksmų įvertinimą.

| 47. | Jeigu skundas atitinka III skyriaus 5 straipsnio ir C formos reikalavimus, bet jame pateikti tvirtinimai nepakankamai pagrįsti, jis gali būti atmestas (50). Siekdama atmesti skundą dėl to, kad apskųstais veiksmais nepažeidžiamos EEE konkurencijos taisyklės arba jie nepriklauso jų taikymo sričiai, ELPA priežiūros institucija neprivalo atsižvelgti į aplinkybes, apie kurias jai skundą pateikęs asmuo nepranešė ir kurias ji būtų galėjusi atskleisti tik nagrinėdama bylą (51). |
| --- | --- |

47.

Jeigu skundas atitinka III skyriaus 5 straipsnio ir C formos reikalavimus, bet jame pateikti tvirtinimai nepakankamai pagrįsti, jis gali būti atmestas (50). Siekdama atmesti skundą dėl to, kad apskųstais veiksmais nepažeidžiamos EEE konkurencijos taisyklės arba jie nepriklauso jų taikymo sričiai, ELPA priežiūros institucija neprivalo atsižvelgti į aplinkybes, apie kurias jai skundą pateikęs asmuo nepranešė ir kurias ji būtų galėjusi atskleisti tik nagrinėdama bylą (51).

| 48. | Šiame pranešime negalima išsamiai išnagrinėti susitarimų arba veiksmų, kuriems taikomi 53 ir 54 straipsniai, teisinio įvertinimo kriterijų. Vis dėlto asmenys, galintys pateikti skundus, turėtų remtis ELPA priežiūros institucijos turimomis išsamiomis gairėmis (52), taip pat kitais šaltiniais, ypač ELPA teismo, Bendrijos teismų ir Komisijos bylų praktika (53). Tolesniuose punktuose, kuriuose nurodoma, kur rasti kitas gaires, yra paminėti keturi konkretūs klausimai. |
| --- | --- |

48.

Šiame pranešime negalima išsamiai išnagrinėti susitarimų arba veiksmų, kuriems taikomi 53 ir 54 straipsniai, teisinio įvertinimo kriterijų. Vis dėlto asmenys, galintys pateikti skundus, turėtų remtis ELPA priežiūros institucijos turimomis išsamiomis gairėmis (52), taip pat kitais šaltiniais, ypač ELPA teismo, Bendrijos teismų ir Komisijos bylų praktika (53). Tolesniuose punktuose, kuriuose nurodoma, kur rasti kitas gaires, yra paminėti keturi konkretūs klausimai.

| 49. | Susitarimai ir veiksmai priklauso 53 ir 54 straipsnių taikymo sričiai, jeigu jie gali daryti poveikį EEE susitarimo susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai. Jeigu susitarimas arba veiksmas šios sąlygos netenkina, galima taikyti nacionalinę, bet ne EEE konkurencijos teisę. Išsamias gaires šia tema galite rasti Pranešime apie poveikį prekybos koncepcijai (54). |
| --- | --- |

49.

Susitarimai ir veiksmai priklauso 53 ir 54 straipsnių taikymo sričiai, jeigu jie gali daryti poveikį EEE susitarimo susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai. Jeigu susitarimas arba veiksmas šios sąlygos netenkina, galima taikyti nacionalinę, bet ne EEE konkurencijos teisę. Išsamias gaires šia tema galite rasti Pranešime apie poveikį prekybos koncepcijai (54).

| 50. | 53 straipsnio taikymo sričiai priklausantys susitarimai gali būti mažareikšmiai susitarimai; manoma, kad tokie susitarimai konkurencijai nesudaro pastebimų kliūčių. Gaires šiuo klausimu rasite ELPA priežiūros institucijos de minimis pranešime (55). |
| --- | --- |

50.

53 straipsnio taikymo sričiai priklausantys susitarimai gali būti mažareikšmiai susitarimai; manoma, kad tokie susitarimai konkurencijai nesudaro pastebimų kliūčių. Gaires šiuo klausimu rasite ELPA priežiūros institucijos de minimis pranešime (55).

| 51. | Laikomasi nuomonės, kad susitarimai, kurie atitinka bendrosios išimties reglamento sąlygas, tenkina 53 straipsnio 3 dalies sąlygas. Siekdama panaikinti teisę naudotis bendrąja išimtimi pagal II skyriaus 29 straipsnį ELPA priežiūros institucija privalo konstatuoti, kad susitarimo, kuriam taikomas išimties reglamentas, atskiras įvertinimas turi tam tikrą su 53 straipsnio 3 dalimi nesuderinamą poveikį. |
| --- | --- |

51.

Laikomasi nuomonės, kad susitarimai, kurie atitinka bendrosios išimties reglamento sąlygas, tenkina 53 straipsnio 3 dalies sąlygas. Siekdama panaikinti teisę naudotis bendrąja išimtimi pagal II skyriaus 29 straipsnį ELPA priežiūros institucija privalo konstatuoti, kad susitarimo, kuriam taikomas išimties reglamentas, atskiras įvertinimas turi tam tikrą su 53 straipsnio 3 dalimi nesuderinamą poveikį.

| 52. | Susitarimai, kurie apriboja konkurenciją, kaip apibrėžta EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalyje, gali tenkinti EEE susitarimo 53 straipsnio 3 dalies sąlygas. Pagal II skyriaus 1 straipsnio 2 dalį tokie susitarimai nėra draudžiami, ir išankstinis administracinis sprendimas jiems nereikalingas. Gaires dėl sąlygų, kurias pagal 53 straipsnio 3 dalį susitarimas turi tenkinti, galima rasti Pranešime apie 53 straipsnio 3 dalį (56). |
| --- | --- |

52.

Susitarimai, kurie apriboja konkurenciją, kaip apibrėžta EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalyje, gali tenkinti EEE susitarimo 53 straipsnio 3 dalies sąlygas. Pagal II skyriaus 1 straipsnio 2 dalį tokie susitarimai nėra draudžiami, ir išankstinis administracinis sprendimas jiems nereikalingas. Gaires dėl sąlygų, kurias pagal 53 straipsnio 3 dalį susitarimas turi tenkinti, galima rasti Pranešime apie 53 straipsnio 3 dalį (56).

D.   ELPA priežiūros institucijos skundų nagrinėjimo procedūros

a)   Apžvalga

| 53. | Kaip paminėta pirmiau, ELPA priežiūros institucija neprivalo atlikti kiekvieno pateikto skundo tyrimo, kad nustatytų, ar pažeidimas buvo padarytas. Vis dėlto Institucijos pareiga yra atidžiai apsvarstyti skundą pateikusio asmens išdėstytus faktinius ir teisinius klausimus, kad įvertintų, ar jie įrodo, kad buvo atlikti veiksmai, kuriais gali būti pažeisti 53 ir 54 straipsniai (57). |
| --- | --- |

53.

Kaip paminėta pirmiau, ELPA priežiūros institucija neprivalo atlikti kiekvieno pateikto skundo tyrimo, kad nustatytų, ar pažeidimas buvo padarytas. Vis dėlto Institucijos pareiga yra atidžiai apsvarstyti skundą pateikusio asmens išdėstytus faktinius ir teisinius klausimus, kad įvertintų, ar jie įrodo, kad buvo atlikti veiksmai, kuriais gali būti pažeisti 53 ir 54 straipsniai (57).

| 54. | Galima išskirti skirtingus ELPA priežiūros institucijos skundų nagrinėjimo procedūros etapus (58). |
| --- | --- |

54.

Galima išskirti skirtingus ELPA priežiūros institucijos skundų nagrinėjimo procedūros etapus (58).

| 55. | Pirmuoju etapu, pateikus skundą, ELPA priežiūros institucija jį ištiria ir gali rinkti daugiau informacijos, kad nuspręstų, kokių su skundu susijusių veiksmų ji imsis. Šiuo etapu Institucijai ir skundą pateikusiam asmeniui galima neoficialiai keistis nuomonėmis, siekiant paaiškinti su skundu susijusius faktinius ir teisinius klausimus. Šiuo etapu Institucija skundą pateikusiam asmeniui gali pateikti pirminį atsakymą, skundą pateikusiam asmeniui suteikdama galimybę pirminio atsakymo pagrindu pateikti išsamesnius tvirtinimus. |
| --- | --- |

55.

Pirmuoju etapu, pateikus skundą, ELPA priežiūros institucija jį ištiria ir gali rinkti daugiau informacijos, kad nuspręstų, kokių su skundu susijusių veiksmų ji imsis. Šiuo etapu Institucijai ir skundą pateikusiam asmeniui galima neoficialiai keistis nuomonėmis, siekiant paaiškinti su skundu susijusius faktinius ir teisinius klausimus. Šiuo etapu Institucija skundą pateikusiam asmeniui gali pateikti pirminį atsakymą, skundą pateikusiam asmeniui suteikdama galimybę pirminio atsakymo pagrindu pateikti išsamesnius tvirtinimus.

| 56. | Antruoju etapu ELPA priežiūros institucija gali skundą tirti toliau, siekdama pagal II skyriaus 7 straipsnio 1 dalį pradėti procedūrą prieš apskųstas įmones. Jeigu Institucija laikysis nuomonės, kad nėra pakankamo pagrindo imtis veiksmų skundui nagrinėti, ji praneš priežastis skundą pateikusiam asmeniui ir jam sudarys galimybę per nustatytą laikotarpį pateikti išsamesnes pastabas (III skyriaus 7 straipsnio 1 dalis). |
| --- | --- |

56.

Antruoju etapu ELPA priežiūros institucija gali skundą tirti toliau, siekdama pagal II skyriaus 7 straipsnio 1 dalį pradėti procedūrą prieš apskųstas įmones. Jeigu Institucija laikysis nuomonės, kad nėra pakankamo pagrindo imtis veiksmų skundui nagrinėti, ji praneš priežastis skundą pateikusiam asmeniui ir jam sudarys galimybę per nustatytą laikotarpį pateikti išsamesnes pastabas (III skyriaus 7 straipsnio 1 dalis).

| 57. | Jeigu skundą pateikęs asmuo per ELPA priežiūros institucijos nustatytą laikotarpį nepareiškia savo nuomonės, skundas laikomas atsiimtu (III skyriaus 7 straipsnio 3 dalis). Visais kitais atvejais trečiuoju procedūros etapu Institucija atsižvelgia į skundą pateikusio asmens pastabas ir pradeda procedūrą dėl skundo objekto arba priima sprendimą skundą atmesti (59). |
| --- | --- |

57.

Jeigu skundą pateikęs asmuo per ELPA priežiūros institucijos nustatytą laikotarpį nepareiškia savo nuomonės, skundas laikomas atsiimtu (III skyriaus 7 straipsnio 3 dalis). Visais kitais atvejais trečiuoju procedūros etapu Institucija atsižvelgia į skundą pateikusio asmens pastabas ir pradeda procedūrą dėl skundo objekto arba priima sprendimą skundą atmesti (59).

| 58. | Jeigu ELPA priežiūros institucija atmeta skundą pagal II skyriaus 13 straipsnį, nes kita institucija nagrinėja arba nagrinėjo tą patį klausimą, Institucija elgiasi taip, kaip numatyta III skyriaus 9 straipsnyje. |
| --- | --- |

58.

Jeigu ELPA priežiūros institucija atmeta skundą pagal II skyriaus 13 straipsnį, nes kita institucija nagrinėja arba nagrinėjo tą patį klausimą, Institucija elgiasi taip, kaip numatyta III skyriaus 9 straipsnyje.

| 59. | Visos procedūros metu skundus pateikę asmenys naudojasi įvairiomis teisėmis, visų pirma tomis, kurios numatytos III skyriaus 6–8 straipsniuose. Tačiau ELPA priežiūros institucijoje nagrinėjant konkurencijos bylas nevykdomas skundą pateikusio asmens ir apskųstų įmonių rungimosi procesas. Skundą pateikusių asmenų procesinės teisės atitinkamai yra ne tokio plataus masto kaip teisė į teisingą bylos, susijusios su skundžiamomis padarius pažeidimą bendrovėmis, nagrinėjimą (60). |
| --- | --- |

59.

Visos procedūros metu skundus pateikę asmenys naudojasi įvairiomis teisėmis, visų pirma tomis, kurios numatytos III skyriaus 6–8 straipsniuose. Tačiau ELPA priežiūros institucijoje nagrinėjant konkurencijos bylas nevykdomas skundą pateikusio asmens ir apskųstų įmonių rungimosi procesas. Skundą pateikusių asmenų procesinės teisės atitinkamai yra ne tokio plataus masto kaip teisė į teisingą bylos, susijusios su skundžiamomis padarius pažeidimą bendrovėmis, nagrinėjimą (60).

b)   Nurodytas laikotarpis skundą pateikusiam asmeniui pranešti apie ELPA priežiūros institucijos siūlomus veiksmus

| 60. | ELPA priežiūros institucija įpareigota priimti sprendimus dėl skundų per pagrįstą laikotarpį (61) Kas yra pagrįsta trukmė priklauso nuo kiekvienos bylos aplinkybių, ypač nuo įvairių procedūrinių veiksmų, kurių ėmėsi Institucija, šalių veiksmų procedūros metu, bylos sudėtingumo ir jos svarbos įvairioms dalyvaujančioms šalims (62). |
| --- | --- |

60.

ELPA priežiūros institucija įpareigota priimti sprendimus dėl skundų per pagrįstą laikotarpį (61) Kas yra pagrįsta trukmė priklauso nuo kiekvienos bylos aplinkybių, ypač nuo įvairių procedūrinių veiksmų, kurių ėmėsi Institucija, šalių veiksmų procedūros metu, bylos sudėtingumo ir jos svarbos įvairioms dalyvaujančioms šalims (62).

| 61. | Iš esmės ELPA priežiūros institucija stengsis skundus pateikusiems asmenims pranešti, kokių su skundu susijusių veiksmų ji siūlo imtis per skirtus keturis mėnesius nuo skundo gavimo dienos. Taigi atsižvelgiant į aplinkybes kiekvienu atveju, ypač į galimybę iš skundą pateikusio asmens arba trečiųjų šalių reikalauti papildomos informacijos, Institucija skundą pateikusiam asmeniui per keturis mėnesius iš esmės praneš, ar ketina toliau nagrinėti bylą, ar ne. Nustatytas laikotarpis nėra teisiškai privalomas. |
| --- | --- |

61.

Iš esmės ELPA priežiūros institucija stengsis skundus pateikusiems asmenims pranešti, kokių su skundu susijusių veiksmų ji siūlo imtis per skirtus keturis mėnesius nuo skundo gavimo dienos. Taigi atsižvelgiant į aplinkybes kiekvienu atveju, ypač į galimybę iš skundą pateikusio asmens arba trečiųjų šalių reikalauti papildomos informacijos, Institucija skundą pateikusiam asmeniui per keturis mėnesius iš esmės praneš, ar ketina toliau nagrinėti bylą, ar ne. Nustatytas laikotarpis nėra teisiškai privalomas.

| 62. | Per šiuos keturis mėnesius procedūros pirmuoju etapu pirminiame atsakyme ELPA priežiūros institucija atitinkamai gali skundą pateikusiam asmeniui pranešti apie siūlomų veiksmų eigą (žr. šio dokumento 55 punktą). Antruoju skundo nagrinėjimo etapu (žr. šio dokumento 56 punktą) Institucija taip pat gali skundą pateikusiam asmeniui iš karto pranešti apie parengtinį skundo įvertinimą pagal III skyriaus 7 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

62.

Per šiuos keturis mėnesius procedūros pirmuoju etapu pirminiame atsakyme ELPA priežiūros institucija atitinkamai gali skundą pateikusiam asmeniui pranešti apie siūlomų veiksmų eigą (žr. šio dokumento 55 punktą). Antruoju skundo nagrinėjimo etapu (žr. šio dokumento 56 punktą) Institucija taip pat gali skundą pateikusiam asmeniui iš karto pranešti apie parengtinį skundo įvertinimą pagal III skyriaus 7 straipsnio 1 dalį.

| 63. | Siekiant užtikrinti, kad skundas būtų išnagrinėtas kuo greičiau, pageidautina, kad procedūrų metu skundus pateikiantys asmenys intensyviai bendradarbiautų (63), pvz., ELPA priežiūros institucijai pranešdami apie pokyčius. |
| --- | --- |

63.

Siekiant užtikrinti, kad skundas būtų išnagrinėtas kuo greičiau, pageidautina, kad procedūrų metu skundus pateikiantys asmenys intensyviai bendradarbiautų (63), pvz., ELPA priežiūros institucijai pranešdami apie pokyčius.

c)   Skundą pateikiančio asmens procesinės teisės

| 64. | Jeigu ELPA priežiūros institucija pagal III skyriaus 10 straipsnio 1 dalį apskųstoms įmonėms pateikia prieštaravimus, skundą pateikęs asmuo turi teisę gauti šio dokumento kopiją, kurioje nenurodytos verslo paslaptys ir kita su atitinkamomis bendrovėmis susijusi konfidenciali informacija (nekonfidencialų prieštaravimų variantą; plg. III skyriaus 6 straipsnio 1 dalį). Skundą pateikęs asmuo raginamas raštu pateikti pastabas dėl prieštaravimų. Bus nustatytas laikotarpis, per kurį šias pastabas reikės pateikti. |
| --- | --- |

64.

Jeigu ELPA priežiūros institucija pagal III skyriaus 10 straipsnio 1 dalį apskųstoms įmonėms pateikia prieštaravimus, skundą pateikęs asmuo turi teisę gauti šio dokumento kopiją, kurioje nenurodytos verslo paslaptys ir kita su atitinkamomis bendrovėmis susijusi konfidenciali informacija (nekonfidencialų prieštaravimų variantą; plg. III skyriaus 6 straipsnio 1 dalį). Skundą pateikęs asmuo raginamas raštu pateikti pastabas dėl prieštaravimų. Bus nustatytas laikotarpis, per kurį šias pastabas reikės pateikti.

| 65. | Be to, tam tikrais atvejais ELPA priežiūros institucija skundą pateikusiems asmenims gali suteikti galimybę pareikšti savo nuomonę žodinio nagrinėjimo, kuriame dalyvauja šalys, kurioms buvo pareikšti prieštaravimai, metu, jeigu skundą pateikę asmenys to prašė raštu pateiktose pastabose (64). |
| --- | --- |

65.

Be to, tam tikrais atvejais ELPA priežiūros institucija skundą pateikusiems asmenims gali suteikti galimybę pareikšti savo nuomonę žodinio nagrinėjimo, kuriame dalyvauja šalys, kurioms buvo pareikšti prieštaravimai, metu, jeigu skundą pateikę asmenys to prašė raštu pateiktose pastabose (64).

| 66. | Savo iniciatyva arba ELPA priežiūros institucijai paprašius, skundą pateikę asmenys gali pateikti dokumentus, kuriuose nurodytos verslo paslaptys arba kita konfidenciali informacija. Konfidencialios informacijos slaptumą užtikrins Institucija (65). Pagal III skyriaus 16 straipsnį skundą pateikiantys asmenys yra įpareigoti nustatyti, kuri informacija yra konfidenciali, nurodyti priežastis, kodėl ji laikoma konfidencialia, ir pateikti atskirą nekonfidencialų variantą, jeigu jie praneša savo nuomonę pagal III skyriaus 6 straipsnio 1 dalį ir 7 straipsnio 1 dalį ir jeigu tos pačios procedūros metu jie pateikia daugiau informacijos. Be to, visais kitais atvejais Institucija gali paprašyti skundą pateikusių asmenų, kurie parengia dokumentus arba prieštaravimus, nurodyti dokumentus, prieštaravimus arba jų dalis, kurias jie laiko konfidencialiomis. Institucija visų pirma gali skundą pateikusiam asmeniui nustatyti terminą, kad jis paaiškintų, kodėl tam tikrą informaciją laiko konfidencialia, ir pateikti nekonfidencialų variantą su glaustu aprašymu arba kiekvienos ištrintos informacijos dalies nekonfidencialų variantą. |
| --- | --- |

66.

Savo iniciatyva arba ELPA priežiūros institucijai paprašius, skundą pateikę asmenys gali pateikti dokumentus, kuriuose nurodytos verslo paslaptys arba kita konfidenciali informacija. Konfidencialios informacijos slaptumą užtikrins Institucija (65). Pagal III skyriaus 16 straipsnį skundą pateikiantys asmenys yra įpareigoti nustatyti, kuri informacija yra konfidenciali, nurodyti priežastis, kodėl ji laikoma konfidencialia, ir pateikti atskirą nekonfidencialų variantą, jeigu jie praneša savo nuomonę pagal III skyriaus 6 straipsnio 1 dalį ir 7 straipsnio 1 dalį ir jeigu tos pačios procedūros metu jie pateikia daugiau informacijos. Be to, visais kitais atvejais Institucija gali paprašyti skundą pateikusių asmenų, kurie parengia dokumentus arba prieštaravimus, nurodyti dokumentus, prieštaravimus arba jų dalis, kurias jie laiko konfidencialiomis. Institucija visų pirma gali skundą pateikusiam asmeniui nustatyti terminą, kad jis paaiškintų, kodėl tam tikrą informaciją laiko konfidencialia, ir pateikti nekonfidencialų variantą su glaustu aprašymu arba kiekvienos ištrintos informacijos dalies nekonfidencialų variantą.

| 67. | Konfidencialia laikomą informaciją ELPA priežiūros institucija gali atskleisti ir naudoti, jeigu tai būtina siekiant įrodyti 53 ar 54 straipsnio pažeidimą (66). Jeigu verslo paslaptys ir konfidenciali informacija būtina pažeidimui įrodyti, Institucija kiekviename dokumente privalo nustatyti, ar poreikis atskleisti konfidencialią informaciją yra didesnis negu galima žala. |
| --- | --- |

67.

Konfidencialia laikomą informaciją ELPA priežiūros institucija gali atskleisti ir naudoti, jeigu tai būtina siekiant įrodyti 53 ar 54 straipsnio pažeidimą (66). Jeigu verslo paslaptys ir konfidenciali informacija būtina pažeidimui įrodyti, Institucija kiekviename dokumente privalo nustatyti, ar poreikis atskleisti konfidencialią informaciją yra didesnis negu galima žala.

| 68. | Jeigu ELPA priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad skundas toliau neturėtų būti nagrinėjamas, nes tęsti bylos nagrinėjimą nėra pakankamas interesas pagal EEE susitarimą, arba dėl kitos priežasties, apie tai Institucija skundą pateikusiam asmeniui praneša laišku, kuriame nurodytas jo teisinis pagrindas (III skyriaus 7 straipsnio 1 dalis), išdėstomos priežastys, dėl kurių Institucija padarė preliminarią išvadą, ir kuriuo skundą pateikusiam asmeniui suteikiama galimybė per Institucijos nustatytą laikotarpį pateikti papildomos informacijos arba pastabų. Institucija taip pat nurodys, kokios bus pasekmės (jos paaiškintos toliau) nepateikus atsakymo pagal III skyriaus 7 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

68.

Jeigu ELPA priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad skundas toliau neturėtų būti nagrinėjamas, nes tęsti bylos nagrinėjimą nėra pakankamas interesas pagal EEE susitarimą, arba dėl kitos priežasties, apie tai Institucija skundą pateikusiam asmeniui praneša laišku, kuriame nurodytas jo teisinis pagrindas (III skyriaus 7 straipsnio 1 dalis), išdėstomos priežastys, dėl kurių Institucija padarė preliminarią išvadą, ir kuriuo skundą pateikusiam asmeniui suteikiama galimybė per Institucijos nustatytą laikotarpį pateikti papildomos informacijos arba pastabų. Institucija taip pat nurodys, kokios bus pasekmės (jos paaiškintos toliau) nepateikus atsakymo pagal III skyriaus 7 straipsnio 3 dalį.

| 69. | Pagal III skyriaus 8 straipsnio 1 dalį skundą pateikęs asmuo turi teisę susipažinti su informacija, kuria grindžiama Institucijos preliminari nuomonė. Paprastai ši informacija pateikiama atitinkamuose dokumentuose, kurių kopija pridedama prie laiško. |
| --- | --- |

69.

Pagal III skyriaus 8 straipsnio 1 dalį skundą pateikęs asmuo turi teisę susipažinti su informacija, kuria grindžiama Institucijos preliminari nuomonė. Paprastai ši informacija pateikiama atitinkamuose dokumentuose, kurių kopija pridedama prie laiško.

| 70. | Laikotarpis, per kurį skundą pateikęs asmuo laiške gali pateikti pastabas pagal III skyriaus 7 straipsnio 1 dalį, bus nustatytas pagal bylos aplinkybes. Bus skirta ne mažiau negu keturios savaitės (III skyriaus 17 straipsnio 2 dalis). Jeigu per nustatytą laikotarpį skundą pateikęs asmuo neatsiunčia atsakymo, laikomasi nuomonės, kad skundas buvo atsiimtas pagal III skyriaus 7 straipsnio 3 dalį. Skundą pateikę asmenys taip pat turi teisę skundą atsiimti bet kuriuo metu, jeigu to nori. |
| --- | --- |

70.

Laikotarpis, per kurį skundą pateikęs asmuo laiške gali pateikti pastabas pagal III skyriaus 7 straipsnio 1 dalį, bus nustatytas pagal bylos aplinkybes. Bus skirta ne mažiau negu keturios savaitės (III skyriaus 17 straipsnio 2 dalis). Jeigu per nustatytą laikotarpį skundą pateikęs asmuo neatsiunčia atsakymo, laikomasi nuomonės, kad skundas buvo atsiimtas pagal III skyriaus 7 straipsnio 3 dalį. Skundą pateikę asmenys taip pat turi teisę skundą atsiimti bet kuriuo metu, jeigu to nori.

| 71. | Skundą pateikęs asmuo gali prašyti pratęsti pastaboms pateikti nustatytą laikotarpį. ELPA priežiūros institucija gali šį laikotarpį pratęsti priklausomai nuo bylos aplinkybių. |
| --- | --- |

71.

Skundą pateikęs asmuo gali prašyti pratęsti pastaboms pateikti nustatytą laikotarpį. ELPA priežiūros institucija gali šį laikotarpį pratęsti priklausomai nuo bylos aplinkybių.

| 72. | Tuo atveju, jeigu skundą pateikęs asmuo pateikia papildomų pastabų, ELPA priežiūros institucija į jas atsižvelgia. Jeigu dėl pastabų pobūdžio Institucija pakeičia ankstesnę veiksmų eigą, ji gali pradėti procedūrą prieš apskųstas bendroves. Šioje procedūroje skundą pateikęs asmuo turi procesines teises, kurios paaiškintos pirmiau. |
| --- | --- |

72.

Tuo atveju, jeigu skundą pateikęs asmuo pateikia papildomų pastabų, ELPA priežiūros institucija į jas atsižvelgia. Jeigu dėl pastabų pobūdžio Institucija pakeičia ankstesnę veiksmų eigą, ji gali pradėti procedūrą prieš apskųstas bendroves. Šioje procedūroje skundą pateikęs asmuo turi procesines teises, kurios paaiškintos pirmiau.

| 73. | Jeigu dėl skundą pateikusio asmens pastabų ELPA priežiūros institucija nepakeičia siūlomos veiksmų eigos, ji priima sprendimą atmesti skundą (67). |
| --- | --- |

73.

Jeigu dėl skundą pateikusio asmens pastabų ELPA priežiūros institucija nepakeičia siūlomos veiksmų eigos, ji priima sprendimą atmesti skundą (67).

d)   ELPA priežiūros institucijos sprendimas atmesti skundą

| 74. | Jeigu ELPA priežiūros institucija priima sprendimą atmesti skundą pagal III skyriaus 7 straipsnio 2 dalį, ji privalo išdėstyti priežastis pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 16 straipsnį tinkamu būdu atsižvelgiant į nagrinėjamo klausimo pobūdį ir kiekvienos bylos aplinkybes. |
| --- | --- |

74.

Jeigu ELPA priežiūros institucija priima sprendimą atmesti skundą pagal III skyriaus 7 straipsnio 2 dalį, ji privalo išdėstyti priežastis pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 16 straipsnį tinkamu būdu atsižvelgiant į nagrinėjamo klausimo pobūdį ir kiekvienos bylos aplinkybes.

| 75. | ELPA priežiūros institucija turi aiškiai ir vienareikšmiškai pagrįsti išdėstytas priežastis taip, kad skundą pateikęs asmuo galėtų nustatyti sprendimo priežastis ir ELPA teismui būtų suteikta galimybė vykdyti teisminę kontrolę. Vis dėlto Institucija neprivalo priimti pozicijos dėl visų skundo argumentų, kuriais remiasi jį pateikęs asmuo. Reikia, kad Institucija tik išdėstytų faktus ir teisinius svarstymus, kurių svarba priimant sprendimą yra lemiama (68). |
| --- | --- |

75.

ELPA priežiūros institucija turi aiškiai ir vienareikšmiškai pagrįsti išdėstytas priežastis taip, kad skundą pateikęs asmuo galėtų nustatyti sprendimo priežastis ir ELPA teismui būtų suteikta galimybė vykdyti teisminę kontrolę. Vis dėlto Institucija neprivalo priimti pozicijos dėl visų skundo argumentų, kuriais remiasi jį pateikęs asmuo. Reikia, kad Institucija tik išdėstytų faktus ir teisinius svarstymus, kurių svarba priimant sprendimą yra lemiama (68).

| 76. | Jeigu ELPA priežiūros institucija atmeta skundą, kai dėl bylos priimamas sprendimas pagal II skyriaus 10 straipsnį (53 arba 54 straipsnio netaikomumo konstatavimas) arba pagal II skyriaus 9 straipsnį (Įsipareigojimai), sprendimas atmesti skundą gali remtis kitu sprendimu, priimtu paminėtų nuostatų pagrindu. |
| --- | --- |

76.

Jeigu ELPA priežiūros institucija atmeta skundą, kai dėl bylos priimamas sprendimas pagal II skyriaus 10 straipsnį (53 arba 54 straipsnio netaikomumo konstatavimas) arba pagal II skyriaus 9 straipsnį (Įsipareigojimai), sprendimas atmesti skundą gali remtis kitu sprendimu, priimtu paminėtų nuostatų pagrindu.

| 77. | Sprendimą atmesti skundą galima apskųsti ELPA teismui (69). |
| --- | --- |

77.

Sprendimą atmesti skundą galima apskųsti ELPA teismui (69).

| 78. | Priėmus sprendimą atmesti skundą, jį pateikę asmenys negali prašyti iš naujo pradėti tyrimą, nebent jie pateiktų naujų svarbių įrodymų. Tolesnė skundą pateikusių asmenų korespondencija dėl to paties tariamo pažeidimo atitinkamai negali būti laikoma nauju skundu, nebent ELPA priežiūros institucijai bus pranešta apie naujus svarbius įrodymus. Tačiau atitinkamomis aplinkybėmis Institucija gali iš naujo pradėti nagrinėti bylą. |
| --- | --- |

78.

Priėmus sprendimą atmesti skundą, jį pateikę asmenys negali prašyti iš naujo pradėti tyrimą, nebent jie pateiktų naujų svarbių įrodymų. Tolesnė skundą pateikusių asmenų korespondencija dėl to paties tariamo pažeidimo atitinkamai negali būti laikoma nauju skundu, nebent ELPA priežiūros institucijai bus pranešta apie naujus svarbius įrodymus. Tačiau atitinkamomis aplinkybėmis Institucija gali iš naujo pradėti nagrinėti bylą.

| 79. | Sprendimas atmesti skundą nebūtinai grindžiamas klausimu, ar padarytas 53 arba 54 straipsnio pažeidimas, ar ne, net jeigu ELPA priežiūros institucija įvertino faktus 53 ir 54 straipsnių pagrindu. Taigi sprendime atmesti skundą pateiktas Institucijos įvertinimas nedraudžia ELPA valstybės teismui arba konkurencijos institucijai pateiktiems susitarimams ir veiksmams taikyti 53 ir 54 straipsnius. Sprendime atmesti skundą pateiktame Institucijos įvertinime yra išdėstyti faktai, į kuriuos ELPA valstybių teismai arba konkurencijos institucijos gali atsižvelgti tirdami, ar nagrinėjami susitarimai arba veiksmai atitinka 53 ir 54 straipsnius (70). |
| --- | --- |

79.

Sprendimas atmesti skundą nebūtinai grindžiamas klausimu, ar padarytas 53 arba 54 straipsnio pažeidimas, ar ne, net jeigu ELPA priežiūros institucija įvertino faktus 53 ir 54 straipsnių pagrindu. Taigi sprendime atmesti skundą pateiktas Institucijos įvertinimas nedraudžia ELPA valstybės teismui arba konkurencijos institucijai pateiktiems susitarimams ir veiksmams taikyti 53 ir 54 straipsnius. Sprendime atmesti skundą pateiktame Institucijos įvertinime yra išdėstyti faktai, į kuriuos ELPA valstybių teismai arba konkurencijos institucijos gali atsižvelgti tirdami, ar nagrinėjami susitarimai arba veiksmai atitinka 53 ir 54 straipsnius (70).

e)   Specifinės situacijos

| 80. | Pagal II skyriaus 8 straipsnį, kai yra didelės ir neatitaisomos žalos konkurencijai rizika, ELPA priežiūros institucija, veikdama savo iniciatyva, gali priimti sprendimą dėl laikinųjų apsaugos priemonių taikymo. II skyriaus 8 straipsnyje aiškiai nurodoma, kad pagal II skyriaus 7 straipsnio 2 dalį skundą pateikę asmenys dėl laikinųjų apsaugos priemonių kreiptis negali. Įmonių prašymai taikyti laikinąsias apsaugos priemones gali būti pateikti ELPA valstybių teismams, kurie yra tinkami sprendimui dėl šių priemonių priimti (71). |
| --- | --- |

80.

Pagal II skyriaus 8 straipsnį, kai yra didelės ir neatitaisomos žalos konkurencijai rizika, ELPA priežiūros institucija, veikdama savo iniciatyva, gali priimti sprendimą dėl laikinųjų apsaugos priemonių taikymo. II skyriaus 8 straipsnyje aiškiai nurodoma, kad pagal II skyriaus 7 straipsnio 2 dalį skundą pateikę asmenys dėl laikinųjų apsaugos priemonių kreiptis negali. Įmonių prašymai taikyti laikinąsias apsaugos priemones gali būti pateikti ELPA valstybių teismams, kurie yra tinkami sprendimui dėl šių priemonių priimti (71).

| 81. | Kai kurie asmenys gali pageidauti pranešti ELPA priežiūros institucijai apie įtariamus 53 arba 54 straipsnio pažeidimus, neatskleidę savo tapatybės su tvirtinimais susijusioms įmonėms. Šie asmenys gali kreiptis į Instituciją. Institucija privalo gerbti informatoriaus prašymą neatskleisti tapatybės (72), nebent yra aišku, kad toks prašymas yra nepagrįstas. |
| --- | --- |

81.

Kai kurie asmenys gali pageidauti pranešti ELPA priežiūros institucijai apie įtariamus 53 arba 54 straipsnio pažeidimus, neatskleidę savo tapatybės su tvirtinimais susijusioms įmonėms. Šie asmenys gali kreiptis į Instituciją. Institucija privalo gerbti informatoriaus prašymą neatskleisti tapatybės (72), nebent yra aišku, kad toks prašymas yra nepagrįstas.

---

(1)  OL C 101, 2004 4 27, p. 65.

(2)  Nagrinėti atskiras bylas, kaip numatyta EEE susitarimo 53 ir 54 straipsniuose, priklauso ELPA priežiūros institucijos ir Komisijos kompetencijai pagal EEE susitarimo 56 straipsnyje nustatytas taisykles. Nagrinėti tam tikrą bylą priklauso tik vienos iš priežiūros institucijų kompetencijai.

(3)  2005 m. gegužės 20 d. įsigaliojus 2004 m. rugsėjo 24 d. Susitarimui, iš dalies pakeičiančiam ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo steigimo 4 protokolą, Institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo II skyrius daugiausia atspindi Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2003 (OL L 1, 2003 1 4, p. 1).

(4)  2005 m. liepos 1 d. įsigaliojus 2004 m. gruodžio 3 d. ELPA valstybių susitarimui dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo steigimo, Institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo III skyrius atspindi Komisijos reglamentą (EB) Nr. 773/2004, OL L 123, 2004 4 27, p. 18.

(5)  Institucija tvarko korespondenciją iš informatorių vadovaudamasi geros administracinės praktikos principais.

(6)  ELPA priežiūros institucijos pranešimas dėl bendradarbiavimo ELPA konkurencijos institucijų tinkle, dar nepaskelbtas.

(7)  Šie uždaviniai atliekami kartu su Komisija pagal EEE susitarimo 56 straipsnio kompetencijos taisykles.

(8)  Bylos C-344/98, Masterfoods prieš HB Ice Cream, [2000] Rink. I-11369, 46 punktas; Bylos C-119/97, P, Union française de l'express (Ufex) ir kiti prieš Europos Bendrijų Komisiją [1999] Rink. I-1341, 88 punktas; Bylos T-24/90, Automec prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1992] Rink. II-2223, 73–77 punktai. EEE susitarimo 6 straipsnyje numatyta, kad nepažeidžiant tolesnės teismų praktikos plėtotės, įgyvendinant ir taikant šio susitarimo nuostatas, jeigu jos yra iš esmės tolygios atitinkamoms Europos bendrijos steigimo sutarties ir Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties bei taikant šias dvi sutartis priimtų aktų normoms, jos yra aiškinamos remiantis atitinkamais Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimais, kurie buvo priimti prieš pasirašant šį EEE susitarimą. Institucijos ir Teismo susitarimo 3 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad į atitinkamuose Teisingumo Teismo sprendimuose, priimtuose pasirašius EEE susitarimą, nustatytus principus ELPA priežiūros institucija ir ELPA teismas tinkamai atsižvelgia.

(9)  Ypač plg. II skyriaus 5, 6, 11, 12, 15, 22, 29, 40 straipsnius.

(10)  Plg. Pranešimą apie bendradarbiavimą ELPA konkurencijos institucijų tinkle, 5 ir tolesni punktai.

(11)  Nusistovėjusi teismų praktika Bendrijoje, plg. Bylos 127/73, Belgische Radio en Televisie (BRT) prieš SABAM ir Fonior, [1974] Rink. 51, 16 punktą; Bylos C-282/95 P, Guérin automobiles prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1997] Rink. I-1503, 39 punktą; Bylos C-453/99, Courage prieš Bernhard Crehan, [2001] Rink. I-6297, 23 punktą.

(12)  Žr. Bylos E- 4/01, Karlsson, ELPA teismo ataskaita [ 2002], p. 240, 28 punktą.

(13)  Žr. Bylos E-1/94, Restamark, ELPA teismo ataskaita [1994–1995], p. 15, 77 punktą.

(14)  Bylos C-453/99, Courage prieš Bernhard Crehan, [2001] Rink. I-6297, 26 ir 27 punktai.

(15)  Plg. II skyriaus 1, 6 ir 15 straipsnius.

(16)  Norėdami rasti išsamesnius šios nuostatos paaiškinimus, plg. Pranešimą dėl Institucijos ir ELPA valstybių teismų bendradarbiavimo taikant EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius (dar nepaskelbtas).

(17)  Bylos T-24/90, Automec prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1992] Rink. II-2223, 93 punktas.

(18)  Plg. Bylos E-3/97 Jęger prieš Opel Norge, ELPA teismo ataskaita [1998], p. 1, 77 punktas, ir Bylos E-7/01 Hegelstad prieš Hydro Texaco, ELPA teismo ataskaita [2002], p. 310, 43 punktas, ELPA teismo sprendimus bei Bylos C-230/96, Cabour ir Nord Distribution Automobile prieš Arnor„SOCO“, [1998] Rink. I-2055, 51 punktas, Bendrijų teismų sprendimus; sujungtų bylų T-185/96, T-189/96 ir T-190/96, Dalmasso ir kiti prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1999] Rink. II-93, 50 punktą.

(19)  Plg. II skyriaus 8 straipsnį ir šio dokumento 80 punktą. Priklausomai nuo bylos, ELPA valstybių konkurencijos institucijos taip pat gali būti tinkamos laikinosioms apsaugos priemonėms priimti.

(20)  Plg. šio dokumento 41 ir tolesnius punktus.

(21)  Pranešimas apie bendradarbiavimą ELPA konkurencijos institucijų tinkle.

(22)  Pranešimas apie bendradarbiavimą ELPA konkurencijos institucijų tinkle, 8–14 punktai.

(23)  II skyriaus 11 straipsnio 2 ir 3 dalys; Pranešimas apie bendradarbiavimą ELPA konkurencijos institucijų tinkle, 15–16 punktai.

(24)  Pranešimas apie bendradarbiavimą ELPA konkurencijos institucijų tinkle, 33 punktas.

(25)  Norėdami išsamesnių šios sąvokos paaiškinimų, plg. šio dokumento 33 ir tolesnius punktus.

(26)  Bendrijos teismai pripažino tokius apribojimus Komisijai užtikrinant taisyklių laikymąsi, pvz., žr. Bylos C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) ir kiti prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1999] Rink. I-1341, 88 punktą; Bylos T-24/90, Automec prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1992] Rink. II-2223, 73–77 ir 85 punktus. Taip pat žr. šio dokumento 8 punktą.

(27)  Galimybė Komisijai kaip pirmumo kriterijų nurodyti Bendrijos interesą nagrinėti bylą įtvirtinta teismų praktikoje išnagrinėjus Bylą T-24/90, Automec prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1992] Rink. II-2223, 85 punktas. Institucija laikosi nuomonės, kad pagal EEE susitarimą Institucija turi panašią galimybę.

(28)  Bendrijos atžvilgiu žr. Bylos C-282/95 P, Guérin automobiles prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1997] Rink. I-1503, 36 punktą.

(29)  Plg. II skyriaus 5 straipsnio 1 dalį.

(30)  Bylos T-114/92, Bureau Européen des Médias et de l'Industrie Musicale (BEMIM) prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1995] Rink. II-147, 28 punktas. Įmonių asociacijos taip pat buvo skundą pateikę asmenys tais atvejais, kurių pagrindu buvo priimti sprendimai išnagrinėjus Bylą 298/83 Comité des industries cinématographiques des Communautés européennes (CICCE) prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1985] Rink. 1105 ir Bylą T-319/99, Federacion Nacional de Empresas (FENIN) prieš Europos Bendrijų Komisiją, dar nepaskelbta [2003] Rink.

(31)  Sujungtų bylų T-133/95 ir T-204/95, International Express Carriers Conference (IECC) prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1998] Rink. II-3645, 79–83 punktai.

(32)  Bendrijos atžvilgiu žr. Bylos T-37/92, Bureau Européen des Unions des Consommateurs (BEUC) prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1994] Rink. II-285, 36 punktą.

(33)  Šiuo metu šis klausimas iškeltas Europos Bendrijų pirmosios instancijos teisme pradėtoje procedūroje (Sujungtos bylos T-213 ir 214/01). 1998 m. gruodžio 9 d. Komisijos sprendimu Bylos IV/D-2/34.466, Greek Ferries, OL L 109, 1999 4 27, p. 24, 1 punkte individualus vartotojas taip pat buvo pripažintas skundą pateikusiu asmeniu.

(34)  Sujungtų bylų T-133/95 ir T-204/95, International Express Carriers Conference (IECC) prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1998], Rink. II-3645, 79 punktas.

(35)  Bylos T-24/90, Automec prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1992], Rink. II-2223, 76 punktas; Bylos C-91/95 P, Roger Tremblay ir kiti prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1996] Rink. I-5547, 30 punktas.

(36)  Byla 125/78, GEMA prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1979], Rink. 3173, 17 punktas; Byla C-119/97P, Union française de l'express (Ufex) ir kiti prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1999] Rink. I-1341, 87 punktas.

(37)  Nusistovėjusi teismų praktika Bendrijoje, išnagrinėjus Bylą T-24/90, Automec prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1992] Rink. II-2223, 77 ir 85 punktai; taip pat žr. šio dokumento 26 ir 27 išnašas.

(38)  Nusistovėjusi teismų praktika Bendrijoje, išnagrinėjus Bylą T-24/90, Automec prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1992] Rink. II-2223, 75 punktas. Pagal II skyrių šis principas gali būti taikomas tik šio skyriaus 29 straipsnyje nustatytais atvejais.

(39)  Šiuo atveju žr. Bylos 210/81, Oswald Schmidt, prekiaujantis per įmonę Demo-Studio Schmidt, prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1983] Rink. 3045, 19 punktą; Bylos C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) ir kiti prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1999] Rink. I-1341, 86 punktą.

(40)  Bylos C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) ir kiti prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1999] Rink. I-1341, 79–80 punktai.

(41)  Šiuo atveju žr. Bylos C-450/98 P, International Express Carriers Conference (IECC) prieš Europos Bendrijų Komisiją, [2001] Rink. I-3947, 57–59 punktus.

(42)  Šiuo atveju žr. Bylos T-24/90, Automec prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1992], Rink. II-2223, 88 ir tolesnius punktus; Bylos T-5/93, Roger Tremblay ir kiti prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1995] Rink. II-185, 65 ir tolesnius punktus; Bylos T-575/93, Casper Koelman prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1996], Rink. II-1, 75–80 punktus; taip pat žr. šio dokumento II dalį, kurioje pateikti išsamesni su šiuo atveju susiję paaiškinimai.

(43)  Šiuo atveju žr. Bylos C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) ir kiti prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1999] Rink. I-1341, 92 ir 93 punktus.

(44)  Nusistovėjusi teismų praktika Bendrijoje, išnagrinėjus Bylą T-24/90, Automec prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1992] Rink. II-2223, 86 punktas.

(45)  Šiuo atveju žr. Bylos C-449/98 P, International Express Carriers Conference (IECC) prieš Europos Bendrijų Komisiją, [2001] Rink. I-3875, 37 punktą.

(46)  Šiuo atveju žr. Bylos T-77/95, Syndicat français de l'Express International ir kiti prieš Europos Bendrijų Komisiją [1997] Rink. II-1, 57 punktą; Bylos C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) ir kiti prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1999] Rink. I-1341, 95 punktą. Taip pat plg. Bylos T-37/92, Bureau Européen des Unions des Consommateurs (BEUC) prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1994] Rink. II-285, 113 punktą, kuriame buvo laikomasi nuomonės, kad valstybės narės ir trečiosios šalies nerašytinio įsipareigojimo nepakanka siekiant nustatyti, ar apskųsti veiksmai nebėra atliekami.

(47)  Šiuo atveju žr. Bylos T-110/95, International Express Carriers (IECC) prieš Europos Bendrijų Komisiją ir kitus, [1998] Rink. II-3605, 57 punktą, kuri buvo įtvirtinta Byla 449/98 P, International Express Carriers (IECC) prieš Europos Bendrijų Komisiją ir kitus, [2001] Rink. I-3875, 44–47 punktai.

(48)  Šiuo atveju žr. Bylos C-449/98 P, International Express Carriers Conference (IECC) prieš Europos Bendrijų Komisiją ir kt., [2001] Rink. I-3875, 37 punktą.

(49)  Šiuo atveju žr. Bylos T-77/92, Parker Pen prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1994] Rink. II-549, 64–65 punktus.

(50)  Bylos 298/83, Comité des industries cinématographiques des Communautés européennes (CICCE) prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1985] Rink. 1105, 21–24 punktai; Bylos T-198/98, Micro Leader Business prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1999], Rink. II-3989, 32–39 punktai.

(51)  Šiuo atveju žr. Bylos T-319/99, Federacion Nacional de Empresas (FENIN) prieš Europos Bendrijų Komisiją, dar nepaskelbtos [2003] Rink., 43 punktą.

(52)  Išsamias gaires rasite Institucijos tinklavietėje adresu

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/.

(53)  Kaip teigiama EEE susitarimo 58 straipsnyje ir 23 protokole, Institucija ir Komisija turi bendradarbiauti, kad, inter alia, kad būtų skatinamas vienodas EEE susitarimo įgyvendinimas, taikymas ir aiškinimas. Nors Komisijos sprendimai ir neoficialūs patariamieji raštai Institucijai neprivalomi, ji stengsis deramai atsižvelgti į Komisijos bylų praktiką.

(54)  Pranešimas apie poveikį prekybos koncepcijai pagal EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius, dar nepaskelbtas.

(55)  Institucijos pranešimas apie mažareikšmius susitarimus, kurie reikšmingai neapriboja konkurencijos pagal EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalį (de minimis), OL C 67, 2003 3 20, p. 20, ir OL EEE priedas Nr. 15, 2003 3 20, p. 11.

(56)  Institucijos pranešimas. Gairės dėl EEE susitarimo 53 straipsnio 3 dalies taikymo, dar nepaskelbtos.

(57)  Šiuo atveju žr. Bylos 210/81, Oswald Schmidt, prekiaujantis per įmonę Demo-Studio Schmidt, prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1983] Rink. 3045, 19 punktą; Bylos T-24/90, Automec prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1992] Rink. II-2223, 79 punktą.

(58)  Šiuo atveju plg. Bylos T-64/89, Automec prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1990] Rink. II-367, 45–47 punktus; Bylos T-37/92, Bureau Européen des Unions des Consommateurs (BEUC) prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1994] Rink. II-285, 29 punktą.

(59)  Šiuo atveju žr. Bylos C-282/95 P, Guérin automobiles prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1997] Rink. I-1503, 36 punktą.

(60)  Sujungtų bylų 142 ir 156/84, British American Tobacco Company ir R. J. Reynolds Industries prieš Europos Bendrijų Komisiją [1987] Rink. 249, 19 ir 20 punktai.

(61)  Šiuo atveju žr. Bylos C-282/95 P, Guérin automobiles prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1997] Rink. I-1503, 37 punktą.

(62)  Šiuo atveju žr. Sujungtų bylų T-213/95 ir T-18/96, Stichting Certificatie Kraanverhuurbedrijf (SCK) ir Federatie van Nederlandse Kraanbedrijven (FNK) prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1997] Rink. 1739, 57 punktą.

(63)  Su skundą pateikusiu asmeniu susijusią intensyvumo sąvoką naudoja Europos Bendrijų pirmosios instancijos teismas Bylos T-77/94, Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten ir kiti prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1997] Rink. II-759, 75 punkte.

(64)  III skyriaus 6 straipsnio 2 dalis.

(65)  EEE susitarimo 122 straipsnis, Institucijos ir Teismo susitarimo 14 straipsnio 4 dalis, II skyriaus 28 straipsnis, III skyriaus 15 ir 16 straipsniai.

(66)  II skyriaus 27 straipsnio 2 dalis.

(67)  III skyriaus 7 straipsnio 2 dalis, šiuo atveju žr. Bylos C-282/95 P, Guérin automobiles prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1997] Rink. I-1503, 36 punktą.

(68)  Nusistovėjusi teismų praktika, plg. Bylą E-2/94, Scottish Salmon Growers Association Limited prieš ELPA priežiūros instituciją, ELPA teismo ataskaita [1994–1995], p. 59, Bylą E-4/97. Norwegian Bankers' Association prieš ELPA priežiūros instituciją, ELPA teismo ataskaita [1998], p. 38, ir Bendrijoje, inter alia, Bylos T-114/92, Bureau Européen des Médias et de l'Industrie Musicale (BEMIM) prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1995] Rink. II-147, 41 punktą.

(69)  Institucijos ir Teismo susitarimo 36 straipsnio 2 dalis. Šiuo atveju žr. Bylą 210/81, Oswald Schmidt, prekiaujantis per įmonę Demo-Studio Schmidt, prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1983] Rink. 3045.

(70)  Šiuo atveju žr. Bylos T-575/93, Casper Koelman prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1996], Rink. II-1, 41–43 punktus.

(71)  Priklausomai nuo bylos, ELPA valstybių konkurencijos institucijos taip pat gali būti tinkamos laikinosioms apsaugos priemonėms priimti.

(72)  Byla 145/83, Stanley George Adams prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1985] Rink. 3539.

---

PRIEDAS

Image

---

V Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 29.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 287/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 287/27

---

VALSTYBĖS PAGALBA — VOKIETIJA

Valstybės pagalba C 24/07 (ex NN 71/06) — Valstybės pagalba bendrovėms „Flughafen Lübeck GmbH“ ir „RyanAir“

Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 287/07)

Po šios santraukos pateiktu 2007 m. liepos 10 d. raštu, kurio vienintelio tekstas yra autentiškas, Komisija pranešė Vokietijai nusprendusi pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtos priemonės.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir prie jos pateikiamo rašto paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabas dėl priemonių šiuo adresu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale Energie et Transports |
| Direction A, Affaires générales |
| DM 28, 6/109 |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas (32-2) 29 64104 |

Commission européenne

Direction générale Energie et Transports

Direction A, Affaires générales

DM 28, 6/109

B-1049 Bruxelles

Faksas (32-2) 29 64104

Šios pastabos bus perduotos Vokietijai. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą rašytinį prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKA

—   Priemonės arba pagalbos, dėl kurios Komisija pradeda procedūrą, aprašymas:

Šis atvejis yra susijęs su tam tikrais verslo santykiais, kurių pobūdis skiriasi priklausomai nuo dalyvaujančių šalių, ir kurie gali kelti klausimų apie įvairiomis formomis teikiamą valstybės pagalbą Liubeko Blankenzės oro uoste.

| — | Galima valstybės pagalba bendrovei „Flughafen Lübeck GmbH“ (oro uosto operatoriui) oro uostui eksploatuoti. Įtariama, kad Hanzos lygos miestas Liubekas įvairiomis priemonėmis finansavo oro uosto veiklą, t. y. nuostolių perleidimo susitarimu, lengvatiniu nuomos susitarimu ir garantijomis. |
| --- | --- |

—

Galima valstybės pagalba bendrovei „Flughafen Lübeck GmbH“ (oro uosto operatoriui) oro uostui eksploatuoti. Įtariama, kad Hanzos lygos miestas Liubekas įvairiomis priemonėmis finansavo oro uosto veiklą, t. y. nuostolių perleidimo susitarimu, lengvatiniu nuomos susitarimu ir garantijomis.

| — | Galima valstybės pagalba bendrovei „Flughafen Lübeck GmbH“ finansuojant infrastruktūrą. Per Hanzos lygos miestą Liubeką Šlėzvigo-Holšteino žemė finansavo bendrovės „Flughafen Lübeck GmbH“ tam tikras investicijas į statybas Liubeko oro uoste (ypač II kategorijos tūpimo pagal prietaisus sistemos (ILS Cat II) įdiegimą). |
| --- | --- |

—

Galima valstybės pagalba bendrovei „Flughafen Lübeck GmbH“ finansuojant infrastruktūrą. Per Hanzos lygos miestą Liubeką Šlėzvigo-Holšteino žemė finansavo bendrovės „Flughafen Lübeck GmbH“ tam tikras investicijas į statybas Liubeko oro uoste (ypač II kategorijos tūpimo pagal prietaisus sistemos (ILS Cat II) įdiegimą).

| — | Galima valstybės pagalba bendrovei „Infratil“ privatizuojant bendrovę „Flughafen Lübeck GmbH“. Bendrovė „Flughafen Lübeck GmbH“ buvo „privatizuota“ — Hanzos lygos miestas Liubekas pardavė 90 % bendrovės „Flughafen Lübeck GmbH“ akcijų bendrovei „Infratil“, Naujojoje Zelandijoje įsikūrusiam infrastruktūros operatoriui. |
| --- | --- |

—

Galima valstybės pagalba bendrovei „Infratil“ privatizuojant bendrovę „Flughafen Lübeck GmbH“. Bendrovė „Flughafen Lübeck GmbH“ buvo „privatizuota“ — Hanzos lygos miestas Liubekas pardavė 90 % bendrovės „Flughafen Lübeck GmbH“ akcijų bendrovei „Infratil“, Naujojoje Zelandijoje įsikūrusiam infrastruktūros operatoriui.

| — | Galima valstybės pagalba bendrovei „RyanAir“. Bendradarbiaudamas su bendrove „Flughafen Lübeck GmbH“ pigių skrydžių bendrovė „RyanAir“ galėjo pasinaudoti valstybės pagalba, kuri teikiama nustatant nepakankamus mokesčius už orlaivių tūpimą bei keleivių aptarnavimą, sudėtiniu mokesčiu, taip pat laikantis tam tikrų verslo susitarimų. |
| --- | --- |

—

Galima valstybės pagalba bendrovei „RyanAir“. Bendradarbiaudamas su bendrove „Flughafen Lübeck GmbH“ pigių skrydžių bendrovė „RyanAir“ galėjo pasinaudoti valstybės pagalba, kuri teikiama nustatant nepakankamus mokesčius už orlaivių tūpimą bei keleivių aptarnavimą, sudėtiniu mokesčiu, taip pat laikantis tam tikrų verslo susitarimų.

—   Priemonės arba pagalbos įvertinimas

Komisija padarė išvadą, kad privatizuojant bendrovę „Flughafen Lübeck GmbH“ veikiausiai laikytasi taikytinų Komisijos gairių, todėl valstybės pagalba turbūt nesinaudota. Tačiau šiuo metu Komisija negali patikimai nustatyti, ar bendrovė „Infratil“ sumokėjo rinkos kainą.

Komisija padarė išvadą, kad kitos trys priemonės laikytinos valstybės pagalba.

Pagalbos suderinamumas, atsižvelgiant į šį teisinį pagrindą, įskaitant Komisijos pareikštas abejones, ir tikslios nuorodos į atitinkamas susijusių gairių arba pagrindinių teisės aktų nuostatas.

Pagalba bendrovės „Flughafen Lübeck GmbH“ veiklai buvo įvertinta pagal EB Sutarties 86 straipsnio 2 dalį ir 87 straipsnio 3 dalies c punktą. Dabar Komisija pagrįstai abejoja, ar šią pagalbą galima laikyti suderinama su bendrąja rinka, kadangi nei viena bendrojo draudimo teikti valstybės pagalbą išimtis negali būti taikoma.

Pagalba bendrovės „Flughafen Lübeck GmbH“ investicijoms galėtų būti laikoma suderinama pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą ir 2005 m. Komisijos gaires dėl valstybės pagalbos regioniniams oro uostams, jei įvykdytos visos gairėse išdėstytos sąlygos. Sąlygos yra tokios:

| — | infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai apibrėžtą bendro intereso tikslą (regiono plėtra, prieinamumas ir t. t.), |
| --- | --- |

—

infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai apibrėžtą bendro intereso tikslą (regiono plėtra, prieinamumas ir t. t.),

| — | infrastruktūra yra būtina ir proporcinga siekiant nustatyto tikslo, |
| --- | --- |

—

infrastruktūra yra būtina ir proporcinga siekiant nustatyto tikslo,

| — | yra pakankamų vidutinės trukmės galimybių naudoti infrastruktūrą, tai ypač taikytina esamos infrastruktūros naudojimui, |
| --- | --- |

—

yra pakankamų vidutinės trukmės galimybių naudoti infrastruktūrą, tai ypač taikytina esamos infrastruktūros naudojimui,

| — | visi gali naudotis infrastruktūra lygiomis teisėmis ir nediskriminuojami, |
| --- | --- |

—

visi gali naudotis infrastruktūra lygiomis teisėmis ir nediskriminuojami,

| — | poveikis verslo plėtrai neprieštarauja Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

—

poveikis verslo plėtrai neprieštarauja Bendrijos interesams.

Dabar Komisija abejoja, ar kuri nors iš pirmiau minėtų sąlygų yra įvykdyta.

Jei paaiškėtų, kad bendrovės „Infratil“ sumokėta kaina yra mažesnė už rinkos kainą, privatizavimo metu suteikta valstybės pagalba greičiausiai būtų nesuderinama su bendrąja rinka, kadangi negali būti taikomas joks suderinamumo pagrindas.

Pagalba bendrovės „RyanAir“ veiklai galėtų būti pripažinta suderinama su bendrąja rinka, jei įvykdytos 2005 m. Komisijos gairėse dėl valstybės pagalbos regioniniams oro uostams išvardytos sąlygos sankcionuoti pagalbą veiklos pradžiai. Komisijai kyla abejonių, ar įvykdytos toliau išvardytos sąlygos.

| — | Naujų maršrutų atidarymas. Vokietijos valdžios institucijos neįrodė, kad pagalba teikiama tik naujiems maršrutams. |
| --- | --- |

—

Naujų maršrutų atidarymas. Vokietijos valdžios institucijos neįrodė, kad pagalba teikiama tik naujiems maršrutams.

| — | Ekonominis perspektyvumas ir pagalbos mažinimas. Vokietijos valdžios institucijos neįrodė, nei kad pagalba teikiama tik naujiems maršrutams, nei kad pagalba yra mažinama. |
| --- | --- |

—

Ekonominis perspektyvumas ir pagalbos mažinimas. Vokietijos valdžios institucijos neįrodė, nei kad pagalba teikiama tik naujiems maršrutams, nei kad pagalba yra mažinama.

| — | Pagalba, susijusi su veiklos pradžioje turimomis sąnaudomis. Vokietijos valdžios institucijos neįrodė, kad pagalba yra susijusi tik su veiklos pradžioje turimomis sąnaudomis. |
| --- | --- |

—

Pagalba, susijusi su veiklos pradžioje turimomis sąnaudomis. Vokietijos valdžios institucijos neįrodė, kad pagalba yra susijusi tik su veiklos pradžioje turimomis sąnaudomis.

| — | Viešumas ir nediskriminavimas. Vokietijos valdžios institucijos neįrodė, kad apie pagalbą skelbta viešai ir kad pagalba teikta nediskriminacinėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

—

Viešumas ir nediskriminavimas. Vokietijos valdžios institucijos neįrodė, kad apie pagalbą skelbta viešai ir kad pagalba teikta nediskriminacinėmis sąlygomis.

Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (1) 14 straipsniu, bet kuri neteisėtai suteikta pagalba gali būti išieškota iš gavėjo.

---

(1)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

---

| 29.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 287/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 287/29

---

VALSTYBĖS PAGALBA — RUMUNIJA

Valstybės pagalba C40/07 (ex NN 48/07) — Mittal Steel Roman privatizavimas

Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 287/08)

2007 m. rugsėjo 25 d. raštu, pateiktu originalo kalba po šios santraukos, Komisija pranešė Rumunijai savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtų pagalbos priemonių.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir prie jos pridėto rašto paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabas apie pagalbos priemonę, dėl kurios Komisija pradeda procedūrą, šiuo adresu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des Aides d'Etat |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas (32-2) 296 12 42 |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des Aides d'Etat

B-1049 Bruxelles

Faksas (32-2) 296 12 42

Šios pastabos bus perduotos Rumunijai. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKOS TEKSTAS

PROCEDŪRA

2003 m. privatizuojant įmonę Mittal Steel Roman (toliau — MS Roman), ankstesnis pavadinimas Petrotub, kelios valdžios institucijos nurašė įmonės skolas ir peržiūrėjo įmonės skolų sąlygas. Rumunijai įstojus į ES, Komisija paprašė informacijos apie šiuos nurašymus ir skolų sąlygų peržiūrėjimą, kurią Rumunija pateikė 2007 m. kovo 8 d., 2007 m. kovo 13 d., 2007 m. birželio 14 d. ir 2007 m. liepos 5 d.

APIBŪDINIMAS

MS Roman yra Romane, Rumunijoje, įsikūrusi baltojo ketaus ir plieno vamzdžių gamintoja. Ji priklauso plieno sektoriui, kaip apibrėžta regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams daugiasektorinės programos B priede. 2003 m. įmonė parduota LNM Holdings N.V., dabartinis pavadinimas — Mittal Steel. Privatizuojant įmonę socialinio draudimo fondas, bedarbystės fondas, nacionalinis sveikatos fondas ir valstybės turto privatizavimo ir valdymo įstaiga APAPS (šiuo metu — Valstybinio turto susigrąžinimo įstaiga AVAS), Petrotub savininkė prieš privatizavimą, susitarė nurašyti negrąžintas skolas, kurios siekia apie 931,47 mlrd. Rumunijos lėjų (ROL, 24,39 mln. EUR), ir peržiūrėti negrąžintų skolų, sudarančių 20 mln. ROL (0,52 mln. EUR), sąlygas. Rumunijos teigimu, valstybei buvo naudingiau įmonę privatizuoti, o ne likviduoti, ir nurašydama skolas bei peržiūrėdama skolų grąžinimo ir skolų nurašymo sąlygas valstybė veikė kaip privatus ūkio subjektas. Todėl Rumunija daro išvadą, kad skolų nurašymas ir skolų sąlygų peržiūrėjimas nėra valstybės pagalba.

VERTINIMAS

Nors potenciali pagalba suteikta prieš Rumunijai įstojant į ES, dėl Stojimo akto protokolo VII priede nustatytų specialiųjų pagalbos plieno sektoriui nuostatų Komisija turi teisę vertinti potencialią pagalbą.

Komisija abejoja, ar skolų valstybei nurašymas ir jų sąlygų peržiūrėjimas nėra valstybės pagalba. Pirma, Komisija abejoja, ar mokėjimus skirtingiems valstybiniams kreditoriams ir APAPS galima sujungti. Kiekvieną kreditorių reikia svarstyti atskirai. Todėl atrodo, kad rezultatas būtų buvęs naudingesnis paskelbus įmonės bankrotą ir įmonę likvidavus, o ne privatizavus kiekvienam iš kreditorių ir APAPS.

Antra, nors Komisija pripažįsta, kad valstybinius kreditorius ir APAPS bendrai galima laikyti vienu akcininku, ji vis tiek abejoja, ar privatizavimu pasiektas geriausias rezultatas. Skaičiuodama likvidavimo scenarijaus sąnaudas, Rumunija atsižvelgia į sąnaudas, kurias valstybė turėtų atlikdama mokėjimus pagal 1998 m. Petrotub suteiktą valstybės garantiją. Vis dėlto vertinant, ar valstybė veikė kaip privatus ūkio subjektas, reikia atskirti prievoles, kurias panašiomis aplinkybėmis turėtų įvykdyti privatus ūkio subjektas, ir valstybės, kaip valdžios institucijos, prievoles. Atrodo, kad valstybės garantiją valstybė suteikė veikdama kaip valdžios institucija, todėl skaičiuojant likvidavimo sąnaudas negalima atsižvelgti į mokėjimus pagal šią garantiją. Jeigu į šiuos mokėjimus nėra atsižvelgiama, atrodo, kad valstybei būtų buvę naudingiau paskelbti įmonės bankrotą, o ne įmonę privatizuoti.

RAŠTO TEKSTAS

„Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile dumneavoastră privind ajutorul menționat anterior, a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURĂ

| (1) | La 2 februarie 2007, Comisia a solicitat informații referitoare la scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea acestora acordate întreprinderii Mittal Steel Roman (denumită în continuare «MS Roman»), fostă Petrotub, în contextul privatizării acesteia. România a furnizat informații prin intermediul unei scrisori din data de 8 martie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 9 martie 2007, înregistrată la data de 13 martie 2007. Comisia a solicitat informații suplimentare la 1 iunie 2007, pe care România le-a furnizat prin intermediul unei scrisori din data de 14 iunie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 5 iulie 2007, înregistrată la aceeași dată. Au fost organizate două reuniuni cu autoritățile române și reprezentanții societății, care au avut loc la 2 mai 2007 și, respectiv, 12 iulie 2007. |
| --- | --- |

(1)

La 2 februarie 2007, Comisia a solicitat informații referitoare la scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea acestora acordate întreprinderii Mittal Steel Roman (denumită în continuare «MS Roman»), fostă Petrotub, în contextul privatizării acesteia. România a furnizat informații prin intermediul unei scrisori din data de 8 martie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 9 martie 2007, înregistrată la data de 13 martie 2007. Comisia a solicitat informații suplimentare la 1 iunie 2007, pe care România le-a furnizat prin intermediul unei scrisori din data de 14 iunie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 5 iulie 2007, înregistrată la aceeași dată. Au fost organizate două reuniuni cu autoritățile române și reprezentanții societății, care au avut loc la 2 mai 2007 și, respectiv, 12 iulie 2007.

II.   DESCRIERE

2.1.   Întreprinderea vizată

| (2) | MS Roman este o întreprindere producătoare de tuburi turnate din fontă și oțel, localizată în Roman, România. Aceasta aparține societății Mittal Steel și produce diverse tipuri de oțeluri carbon si slab aliate, fără sudură. Produsele societății sunt utilizate în industria petrolului și a gazelor naturale, în industria energiei nucleare și a celei pe bază de combustibili fosili, în industria producătoare de mașini și în industria construcțiilor civile. În conformitate cu informațiile prezentate pe site-ul internet al societății Mittal Steel, MS Roman are o capacitate anuală de producție de 500 000 de tone și aproximativ 3 100 de angajați. |
| --- | --- |

(2)

MS Roman este o întreprindere producătoare de tuburi turnate din fontă și oțel, localizată în Roman, România. Aceasta aparține societății Mittal Steel și produce diverse tipuri de oțeluri carbon si slab aliate, fără sudură. Produsele societății sunt utilizate în industria petrolului și a gazelor naturale, în industria energiei nucleare și a celei pe bază de combustibili fosili, în industria producătoare de mașini și în industria construcțiilor civile. În conformitate cu informațiile prezentate pe site-ul internet al societății Mittal Steel, MS Roman are o capacitate anuală de producție de 500 000 de tone și aproximativ 3 100 de angajați.

| (3) | De la data expirării Tratatului CECO la 23 iulie 2002, MS Roman aparține industriei oțelului, astfel cum este definită în anexa B la Cadrul multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (1). |
| --- | --- |

(3)

De la data expirării Tratatului CECO la 23 iulie 2002, MS Roman aparține industriei oțelului, astfel cum este definită în anexa B la Cadrul multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (1).

2.2.   Privatizarea

| (4) | MS Roman a fost preluată în 2003 de societatea LNM Holdings N.V. (denumită în continuare «LNM»), numită ulterior Mittal Steel și în prezent Arcelor Mittal. Înaintea preluării de către LNM, statul era acționarul majoritar al societății, deținând aproximativ 70 % din acțiunile acesteia, numele societății fiind la acea vreme Petrotub. Privatizarea a fost efectuată pe baza unei proceduri de licitație, la care agenția română de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) (2) a invitat câțiva posibili ofertanți să depună oferte. Conform informațiilor furnizate de România, APAPS a vândut societatea ofertantului care a propus condițiile cele mai avantajoase, și anume LNM. La momentul privatizării, Petrotub se afla într-o situație financiară dificilă. Cifra de afaceri a societății a scăzut de la 4 645 miliarde ROL (122 milioane EUR) în 2002 la 2 695 miliarde ROL (71 milioane EUR) (3) în 2003, iar cifra pierderilor a crescut de la 35 miliarde ROL (1 milion EUR) în 2002 la 1 235 miliarde ROL (32 milioane EUR) în 2003. |
| --- | --- |

(4)

MS Roman a fost preluată în 2003 de societatea LNM Holdings N.V. (denumită în continuare «LNM»), numită ulterior Mittal Steel și în prezent Arcelor Mittal. Înaintea preluării de către LNM, statul era acționarul majoritar al societății, deținând aproximativ 70 % din acțiunile acesteia, numele societății fiind la acea vreme Petrotub. Privatizarea a fost efectuată pe baza unei proceduri de licitație, la care agenția română de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) (2) a invitat câțiva posibili ofertanți să depună oferte. Conform informațiilor furnizate de România, APAPS a vândut societatea ofertantului care a propus condițiile cele mai avantajoase, și anume LNM. La momentul privatizării, Petrotub se afla într-o situație financiară dificilă. Cifra de afaceri a societății a scăzut de la 4 645 miliarde ROL (122 milioane EUR) în 2002 la 2 695 miliarde ROL (71 milioane EUR) (3) în 2003, iar cifra pierderilor a crescut de la 35 miliarde ROL (1 milion EUR) în 2002 la 1 235 miliarde ROL (32 milioane EUR) în 2003.

| (5) | Acordul de vânzare-cumpărare pentru privatizare a fost semnat la data de 28 octombrie 2003. Transferul de acțiuni a avut loc la data de 14 ianuarie 2004. Prețul de achiziție a fost de 6 milioane USD și a fost achitat în două tranșe la data de 8 ianuarie 2004 și, respectiv, 14 iulie 2005. |
| --- | --- |

(5)

Acordul de vânzare-cumpărare pentru privatizare a fost semnat la data de 28 octombrie 2003. Transferul de acțiuni a avut loc la data de 14 ianuarie 2004. Prețul de achiziție a fost de 6 milioane USD și a fost achitat în două tranșe la data de 8 ianuarie 2004 și, respectiv, 14 iulie 2005.

2.3.   Posibil ajutor de stat în contextul privatizării

| (6) | În contextul privatizării, câteva autorități publice au acceptat să acorde scutirea de la plata anumitor datorii sau să reeșaloneze plata acestora. Aceste măsuri au făcut parte integrantă din acordul de vânzare-cumpărare. Conform informațiilor furnizate de România la data de 8 martie 2007, au fost acordate societății în contextul privatizării următoarele măsuri:






  — | Bugetul asigurărilor sociale: scutirea de la plata datoriilor restante la data de 31 decembrie 2002, în valoare de 201,24 miliarde ROL (5,27 milioane EUR); scutirea de la plata dobânzilor și penalităților pentru datoriile restante la data de 31 decembrie 2002 și acumulate până la momentul transferului de acțiuni de la data de 14 ianuarie 2004, în valoare de 583,09 milioane ROL (15,27 milioane EUR). |
| --- | --- | --- |

(6)

În contextul privatizării, câteva autorități publice au acceptat să acorde scutirea de la plata anumitor datorii sau să reeșaloneze plata acestora. Aceste măsuri au făcut parte integrantă din acordul de vânzare-cumpărare. Conform informațiilor furnizate de România la data de 8 martie 2007, au fost acordate societății în contextul privatizării următoarele măsuri:

—

Bugetul asigurărilor sociale: scutirea de la plata datoriilor restante la data de 31 decembrie 2002, în valoare de 201,24 miliarde ROL (5,27 milioane EUR); scutirea de la plata dobânzilor și penalităților pentru datoriile restante la data de 31 decembrie 2002 și acumulate până la momentul transferului de acțiuni de la data de 14 ianuarie 2004, în valoare de 583,09 milioane ROL (15,27 milioane EUR).

| — | APAPS: scutirea de la plata datoriilor reprezentând dividende, despăgubiri și fonduri de restructurare în valoare de 46,79 miliarde ROL (1,23 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

APAPS: scutirea de la plata datoriilor reprezentând dividende, despăgubiri și fonduri de restructurare în valoare de 46,79 miliarde ROL (1,23 milioane EUR).

| — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate: reeșalonarea plăților pentru datoriile restante în valoare de 20,00 miliarde ROL (0,52 milioane EUR); scutirea de la plata creșterilor și penalităților pentru datoriile restante la fondul național de asigurări sociale de sănătate, în valoare de 100,34 miliarde ROL (2,63 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate: reeșalonarea plăților pentru datoriile restante în valoare de 20,00 miliarde ROL (0,52 milioane EUR); scutirea de la plata creșterilor și penalităților pentru datoriile restante la fondul național de asigurări sociale de sănătate, în valoare de 100,34 miliarde ROL (2,63 milioane EUR).

| (7) | În total, urma ca datoriile publice în valoare de aproximativ 931,47 miliarde ROL (24,39 milioane EUR) să fie scutite de la plată, iar plata datoriilor restante în valoare de 20,00 milioane ROL (0,52 milioane EUR) urma să fie reeșalonată. Cu toate acestea, conform informațiilor furnizate de România, nu a fost încheiat până în prezent între societate și fondul național de asigurări sociale de sănătate niciun acord de reeșalonare a plăților. Celelalte scutiri au fost înscrise în evidențele contabile ale societății la data de 31 decembrie 2003. |
| --- | --- |

(7)

În total, urma ca datoriile publice în valoare de aproximativ 931,47 miliarde ROL (24,39 milioane EUR) să fie scutite de la plată, iar plata datoriilor restante în valoare de 20,00 milioane ROL (0,52 milioane EUR) urma să fie reeșalonată. Cu toate acestea, conform informațiilor furnizate de România, nu a fost încheiat până în prezent între societate și fondul național de asigurări sociale de sănătate niciun acord de reeșalonare a plăților. Celelalte scutiri au fost înscrise în evidențele contabile ale societății la data de 31 decembrie 2003.

| (8) | România a înaintat un raport elaborat de un consultant extern pentru a demonstra faptul că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea plății acestora acordate de autoritățile publice în contextul privatizării nu au reprezentat un ajutor de stat. Raportul este elaborat pe baza evaluării societății de la data de 20 septembrie 2003, adică pe baza datelor celor mai recente disponibile înaintea semnării acordului de vânzare-cumpărare în octombrie 2003. Informațiile privind valoarea scutirilor de la plata datoriilor și a reeșalonărilor plății acestora cuprinse în acest raport variază în anumite privințe față de informațiile furnizate de România la 8 martie 2007. |
| --- | --- |

(8)

România a înaintat un raport elaborat de un consultant extern pentru a demonstra faptul că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea plății acestora acordate de autoritățile publice în contextul privatizării nu au reprezentat un ajutor de stat. Raportul este elaborat pe baza evaluării societății de la data de 20 septembrie 2003, adică pe baza datelor celor mai recente disponibile înaintea semnării acordului de vânzare-cumpărare în octombrie 2003. Informațiile privind valoarea scutirilor de la plata datoriilor și a reeșalonărilor plății acestora cuprinse în acest raport variază în anumite privințe față de informațiile furnizate de România la 8 martie 2007.

| (9) | Conform raportului elaborat de consultant, au fost acordate măsurile următoare:






  — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata datoriilor în valoare de 746,94 miliarde ROL (19,56 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 1,89 miliarde ROL (0,05 milioane EUR). O sumă restantă de 4,21 miliarde ROL (0,11 milioane EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății. |
| --- | --- | --- |

(9)

Conform raportului elaborat de consultant, au fost acordate măsurile următoare:

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata datoriilor în valoare de 746,94 miliarde ROL (19,56 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 1,89 miliarde ROL (0,05 milioane EUR). O sumă restantă de 4,21 miliarde ROL (0,11 milioane EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății.

| — | Fondul de șomaj (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata sumei de 23,51 miliarde ROL (0,62 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 4,27 milioane ROL (112 EUR). O sumă restantă de 69,62 milioane ROL (1 823 EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății. |
| --- | --- |

—

Fondul de șomaj (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata sumei de 23,51 miliarde ROL (0,62 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 4,27 milioane ROL (112 EUR). O sumă restantă de 69,62 milioane ROL (1 823 EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății.

| — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate: nu a fost acordată nicio scutire de la plata datoriilor, dar a fost stabilită plata sumei restante de 95,16 miliarde ROL (2,49 milioane EUR) de către noul proprietar. |
| --- | --- |

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate: nu a fost acordată nicio scutire de la plata datoriilor, dar a fost stabilită plata sumei restante de 95,16 miliarde ROL (2,49 milioane EUR) de către noul proprietar.

| — | APAPS: scutirea de la plata tuturor datoriilor restante (dividende, penalități și fonduri de restructurare) în valoare de 47,14 miliarde ROL (1,23 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

APAPS: scutirea de la plata tuturor datoriilor restante (dividende, penalități și fonduri de restructurare) în valoare de 47,14 miliarde ROL (1,23 milioane EUR).

| (10) | Conform raportului, în baza acordului de vânzare-cumpărare și în conformitate cu legislația în vigoare, APAPS și Ministerul Finanțelor Publice au emis un Ordin comun prin care sunt acordate aceste scutiri. |
| --- | --- |

(10)

Conform raportului, în baza acordului de vânzare-cumpărare și în conformitate cu legislația în vigoare, APAPS și Ministerul Finanțelor Publice au emis un Ordin comun prin care sunt acordate aceste scutiri.

| (11) | Sumele care au făcut obiectul scutirilor acordate de la bugetul asigurărilor sociale și de APAPS, astfel cum sunt prezentate în raportul consultantului, corespund mai mult sau mai puțin cu cele prezentate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. Cu toate acestea, scutirile acordate de fondul de șomaj nu sunt menționate de România în scrisoarea trimisă. De asemenea, în raportul consultantului se presupune că nu au fost acordate scutiri de fondul național de asigurări sociale de sănătate, fapt care se pare că este în contradicție cu informațiile furnizate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. |
| --- | --- |

(11)

Sumele care au făcut obiectul scutirilor acordate de la bugetul asigurărilor sociale și de APAPS, astfel cum sunt prezentate în raportul consultantului, corespund mai mult sau mai puțin cu cele prezentate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. Cu toate acestea, scutirile acordate de fondul de șomaj nu sunt menționate de România în scrisoarea trimisă. De asemenea, în raportul consultantului se presupune că nu au fost acordate scutiri de fondul național de asigurări sociale de sănătate, fapt care se pare că este în contradicție cu informațiile furnizate de România în scrisoarea din 8 martie 2007.

III.   EVALUARE

3.1.   Legislația aplicabilă

| (12) | Anexa VII la Protocolul Tratatului de aderare a României conține măsuri de tranziție pentru România referitoare la procesul de restructurare a industriei oțelului. Conform punctului 1 din apendicele B la anexa VII, ajutoarele de stat acordate de România în scopul restructurării anumitor sectoare ale industriei oțelului din România în perioada 1993-2004 trebuie să fie considerate compatibile cu piața comună cu condiția ca, printre altele, să fie îndeplinite cerințele stabilite în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(12)

Anexa VII la Protocolul Tratatului de aderare a României conține măsuri de tranziție pentru România referitoare la procesul de restructurare a industriei oțelului. Conform punctului 1 din apendicele B la anexa VII, ajutoarele de stat acordate de România în scopul restructurării anumitor sectoare ale industriei oțelului din România în perioada 1993-2004 trebuie să fie considerate compatibile cu piața comună cu condiția ca, printre altele, să fie îndeplinite cerințele stabilite în anexa respectivă.

| (13) | Conform punctului 2 din apendicele B la anexa VII, ajutorul pentru restructurare poate fi acordat numai societăților incluse pe lista din apendicele A, partea 1. România a selectat șase societăți pentru a fi incluse pe lista respectivă, iar MS Roman nu se afla printre acestea. |
| --- | --- |

(13)

Conform punctului 2 din apendicele B la anexa VII, ajutorul pentru restructurare poate fi acordat numai societăților incluse pe lista din apendicele A, partea 1. România a selectat șase societăți pentru a fi incluse pe lista respectivă, iar MS Roman nu se afla printre acestea.

| (14) | Punctul 6 din apendicele B la anexa VII interzice acordarea oricărui tip de ajutor de stat pentru restructurare societăților care nu sunt incluse pe lista din apendicele A, partea 1, precum și a oricărui alt ajutor care nu este considerat a fi compatibil cu normele privind ajutorul de stat comunitar. În acest scop, punctul 17 conferă Comisiei puterea de a adopta măsurile necesare, solicitând societății în cauză să ramburseze orice ajutor acordat prin încălcarea termenilor stabiliți în aceste dispoziții și în apendicele A, în cazul în care procesul de monitorizare demonstrează faptul că România a acordat ajutoare de stat suplimentare incompatibile cu piața comună vreunei societăți producătoare de oțel. |
| --- | --- |

(14)

Punctul 6 din apendicele B la anexa VII interzice acordarea oricărui tip de ajutor de stat pentru restructurare societăților care nu sunt incluse pe lista din apendicele A, partea 1, precum și a oricărui alt ajutor care nu este considerat a fi compatibil cu normele privind ajutorul de stat comunitar. În acest scop, punctul 17 conferă Comisiei puterea de a adopta măsurile necesare, solicitând societății în cauză să ramburseze orice ajutor acordat prin încălcarea termenilor stabiliți în aceste dispoziții și în apendicele A, în cazul în care procesul de monitorizare demonstrează faptul că România a acordat ajutoare de stat suplimentare incompatibile cu piața comună vreunei societăți producătoare de oțel.

| (15) | Prin urmare, deoarece articolele 87 și 88 nu se aplică, în mod normal, în cazul ajutoarelor de stat acordate înaintea momentului aderării, dispozițiile din apendicele B la anexa VII extind controlul privind ajutoarele de stat efectuat în temeiul Tratatului CE asupra oricărui ajutor acordat pentru restructurarea industriei oțelului din România în perioada 1993-2008. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, deoarece articolele 87 și 88 nu se aplică, în mod normal, în cazul ajutoarelor de stat acordate înaintea momentului aderării, dispozițiile din apendicele B la anexa VII extind controlul privind ajutoarele de stat efectuat în temeiul Tratatului CE asupra oricărui ajutor acordat pentru restructurarea industriei oțelului din România în perioada 1993-2008.

| (16) | Decizia poate fi adoptată după aderarea României în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE deoarece, în absența unor dispoziții specifice în cadrul apendicelui B la anexa VII, se aplică normele și principiile generale. Ulterior, se aplică, de asemenea, Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (în prezent, articolul 88). |
| --- | --- |

(16)

Decizia poate fi adoptată după aderarea României în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE deoarece, în absența unor dispoziții specifice în cadrul apendicelui B la anexa VII, se aplică normele și principiile generale. Ulterior, se aplică, de asemenea, Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (în prezent, articolul 88).

3.2.   Ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (17) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat, cu excepția derogărilor prevăzute de tratatul menționat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat, cu excepția derogărilor prevăzute de tratatul menționat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

3.2.1.   Favorizarea unei anumite întreprinderi

(i)   Scutirea de la plata datoriilor publice

| (18) | Ștergerea datoriilor de către autoritățile publice conferă un avantaj economic, deoarece autoritățile publice acceptă să renunțe la veniturile respective. Din acest motiv, astfel de măsuri pot fi considerate drept ajutoare. Cu toate acestea, o intervenție a statului reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE numai dacă întreprinderii care beneficiază de ajutorul respectiv i se acordă un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Din acest motiv, trebuie efectuată o evaluare prin care să se stabilească dacă un agent economic din cadrul economiei de piață ar fi acordat aceleași scutiri precum cele acordate de autoritățile publice. Pentru a decide dacă scutirea de la plata datoriilor ar reprezenta opțiunea cea mai adecvată din punct de vedere economic, un agent economic privat ar compara rezultatul financiar obținut în eventualitatea acordării scutirilor cu rezultatul care ar putea fi obținut în cazul adoptării unor scenarii alternative și ar alege opțiunea cea mai avantajoasă. |
| --- | --- |

(18)

Ștergerea datoriilor de către autoritățile publice conferă un avantaj economic, deoarece autoritățile publice acceptă să renunțe la veniturile respective. Din acest motiv, astfel de măsuri pot fi considerate drept ajutoare. Cu toate acestea, o intervenție a statului reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE numai dacă întreprinderii care beneficiază de ajutorul respectiv i se acordă un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Din acest motiv, trebuie efectuată o evaluare prin care să se stabilească dacă un agent economic din cadrul economiei de piață ar fi acordat aceleași scutiri precum cele acordate de autoritățile publice. Pentru a decide dacă scutirea de la plata datoriilor ar reprezenta opțiunea cea mai adecvată din punct de vedere economic, un agent economic privat ar compara rezultatul financiar obținut în eventualitatea acordării scutirilor cu rezultatul care ar putea fi obținut în cazul adoptării unor scenarii alternative și ar alege opțiunea cea mai avantajoasă.

| (19) | România afirmă că scutirile acordate societății MS Roman în contextul privatizării nu reprezintă un ajutor de stat. În acest sens, România afirmă că privatizarea prin acordarea scutirilor de la plata datoriilor a fost considerată a fi mai avantajoasă de către autoritățile române decât orice alt scenariu posibil. Astfel, autoritățile române au acționat în același mod în care ar fi acționat agenții economici din cadrul economiei de piață. |
| --- | --- |

(19)

România afirmă că scutirile acordate societății MS Roman în contextul privatizării nu reprezintă un ajutor de stat. În acest sens, România afirmă că privatizarea prin acordarea scutirilor de la plata datoriilor a fost considerată a fi mai avantajoasă de către autoritățile române decât orice alt scenariu posibil. Astfel, autoritățile române au acționat în același mod în care ar fi acționat agenții economici din cadrul economiei de piață.

| (20) | Pentru a demonstra faptul că privatizarea a reprezentat soluția cea mai avantajoasă pentru stat, România a furnizat un raport elaborat de către un consultant extern. Conform acestui raport, singurele scenarii alternative la privatizarea prin scutirea de la plata datoriilor au fost declararea falimentului societății și vinderea ulterioară a acesteia ca unitate funcțională (scenariu de faliment I) sau lichidarea societății, activele acesteia fiind vândute în mod individual (scenariu de faliment II). |
| --- | --- |

(20)

Pentru a demonstra faptul că privatizarea a reprezentat soluția cea mai avantajoasă pentru stat, România a furnizat un raport elaborat de către un consultant extern. Conform acestui raport, singurele scenarii alternative la privatizarea prin scutirea de la plata datoriilor au fost declararea falimentului societății și vinderea ulterioară a acesteia ca unitate funcțională (scenariu de faliment I) sau lichidarea societății, activele acesteia fiind vândute în mod individual (scenariu de faliment II).

| (21) | Raportul a calculat rezultatul fiecăruia dintre aceste scenarii și implicațiile acestora pentru creditorii publici și pentru acționarul APAPS. Scenariul de privatizare reflectă condițiile care au fost agreate în cadrul acordului de vânzare-cumpărare. Scenariul de faliment I presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea activelor societății ca unitate funcțională de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. Scenariul de faliment II presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea individuală a activelor societății de-a lungul unei perioade de cinci ani de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. |
| --- | --- |

(21)

Raportul a calculat rezultatul fiecăruia dintre aceste scenarii și implicațiile acestora pentru creditorii publici și pentru acționarul APAPS. Scenariul de privatizare reflectă condițiile care au fost agreate în cadrul acordului de vânzare-cumpărare. Scenariul de faliment I presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea activelor societății ca unitate funcțională de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. Scenariul de faliment II presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea individuală a activelor societății de-a lungul unei perioade de cinci ani de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic.

| (22) | Rezultatele fiecăruia dintre scenariile respective, astfel cum sunt calculate în raport, sunt prezentate mai jos:








  În mii de ROL | Privatizare | Scenariu de faliment I | Scenariu de faliment II |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plăți în cadrul unei garanții de stat | 0 | [– 570 000 000-1 145 000 000] (4) | [– 570 000 000-954 000 000] |
| Bugetul asigurărilor sociale
  [sume indexate] | [2] | [213] | [243] |
| Fondul de șomaj
  [sume indexate] | [0,02] | [6] | [7] |
| Fondul de asigurări sociale de sănătate
  [sume indexate] | [31] | [26] | [30] |
| APAPS | 0 | 0 | 0 |
| Preț de achiziție | 200 646 000 | nu se aplică | nu se aplică |
| TOTAL instituții de stat
  [sume indexate] | [100] | [12] | [65] |
| TOTAL instituții de stat
  (în EUR) [sume indexate] | [100] | [12] | [65] |
| TOTAL instituții de stat fără garanția de stat
  [sume indexate] | [100] | [243] | [282] |
| TOTAL instituții de stat fără garanția de stat
  (în EUR) [sume indexate] | [100] | [243] | [282] |

(22)

Rezultatele fiecăruia dintre scenariile respective, astfel cum sunt calculate în raport, sunt prezentate mai jos:

În mii de ROL

Privatizare

Scenariu de faliment I

Scenariu de faliment II

Plăți în cadrul unei garanții de stat

0

[– 570 000 000-1 145 000 000] (4)

[– 570 000 000-954 000 000]

Bugetul asigurărilor sociale

[sume indexate]

[2]

[213]

[243]

Fondul de șomaj

[sume indexate]

[0,02]

[6]

[7]

Fondul de asigurări sociale de sănătate

[sume indexate]

[31]

[26]

[30]

APAPS

0

0

0

Preț de achiziție

200 646 000

nu se aplică

nu se aplică

TOTAL instituții de stat

[sume indexate]

[100]

[12]

[65]

TOTAL instituții de stat

(în EUR) [sume indexate]

[100]

[12]

[65]

TOTAL instituții de stat fără garanția de stat

[sume indexate]

[100]

[243]

[282]

TOTAL instituții de stat fără garanția de stat

(în EUR) [sume indexate]

[100]

[243]

[282]

| (23) | Primul rând face referire la plățile cu care statul român s-ar confrunta în cazul unui faliment. Aceste plăți rezultă din garanția de stat acordată Petrotub în 1998 de către Ministerul Finanțelor din România pentru un credit acordat de KfW. Potrivit autorităților române, în cazul unui faliment, garanția de stat ar fi preluată de KfW, iar Ministerul Finanțelor ar trebui să plătească [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II) (5). În raport se presupune că în scenariul privatizării, societatea ar continua să ramburseze creditul KfW și garanția de stat nu ar fi preluată. Așadar, pentru statul român nu ar exista plăți în cadrul garanției de stat din scenariul de privatizare. |
| --- | --- |

(23)

Primul rând face referire la plățile cu care statul român s-ar confrunta în cazul unui faliment. Aceste plăți rezultă din garanția de stat acordată Petrotub în 1998 de către Ministerul Finanțelor din România pentru un credit acordat de KfW. Potrivit autorităților române, în cazul unui faliment, garanția de stat ar fi preluată de KfW, iar Ministerul Finanțelor ar trebui să plătească [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II) (5). În raport se presupune că în scenariul privatizării, societatea ar continua să ramburseze creditul KfW și garanția de stat nu ar fi preluată. Așadar, pentru statul român nu ar exista plăți în cadrul garanției de stat din scenariul de privatizare.

| (24) | Rândurile doi-cinci indică sumele pe care creditorii în cauză, respectiv bugetul asigurărilor de stat, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS le-ar putea recupera în diferitele scenarii. Se poate remarca faptul că niciun creditor nu ar putea recupera întreaga sumă solicitată în cererile lor din niciunul din cele două scenarii de faliment. |
| --- | --- |

(24)

Rândurile doi-cinci indică sumele pe care creditorii în cauză, respectiv bugetul asigurărilor de stat, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS le-ar putea recupera în diferitele scenarii. Se poate remarca faptul că niciun creditor nu ar putea recupera întreaga sumă solicitată în cererile lor din niciunul din cele două scenarii de faliment.

| (25) | Rândul șase indică prețul de achiziție pe care APAPS l-ar obține în scenariul privatizării. În scenariile de faliment, APAPS nu ar obține acest preț de achiziție. |
| --- | --- |

(25)

Rândul șase indică prețul de achiziție pe care APAPS l-ar obține în scenariul privatizării. În scenariile de faliment, APAPS nu ar obține acest preț de achiziție.

| (26) | Consultantul cumulează sumele care urmează să fie recuperate de creditorii publici și autoritățile statului, precum și suma care urmează să fie plătită de Ministerul Finanțelor în cadrul garanției de stat pentru a obține plata totală către stat. Consultantul concluzionează că în cazul privatizării instituțiile statului ar încasa [indexat 100] ROL, inclusiv prețul de achiziție, în timp ce în cazul declarării falimentului și al vinderii societății ca unitate funcțională instituțiile statului ar încasa doar [indexat 12] ROL, și respectiv, [indexat 65] ROL în cazul declarării falimentului și al vinderii individualea activelor acesteia. Astfel, România concluzionează că scenariul de privatizare a fost cel mai avantajos. |
| --- | --- |

(26)

Consultantul cumulează sumele care urmează să fie recuperate de creditorii publici și autoritățile statului, precum și suma care urmează să fie plătită de Ministerul Finanțelor în cadrul garanției de stat pentru a obține plata totală către stat. Consultantul concluzionează că în cazul privatizării instituțiile statului ar încasa [indexat 100] ROL, inclusiv prețul de achiziție, în timp ce în cazul declarării falimentului și al vinderii societății ca unitate funcțională instituțiile statului ar încasa doar [indexat 12] ROL, și respectiv, [indexat 65] ROL în cazul declarării falimentului și al vinderii individualea activelor acesteia. Astfel, România concluzionează că scenariul de privatizare a fost cel mai avantajos.

Evaluarea individuală a diferiților creditori

| (27) | Comisia își exprimă unele îndoieli cu privire la calculele prezentate de România. În primul rând, în conformitate cu hotărârea emisă în cauza Hamsa (6), creanțele diferiților creditori publici și ale altor instituții ale statului nu pot fi cumulate, ci trebuie să fie tratate în mod separat. Fiecare creditor, precum și APAPS, care este atât investitor cât și acționar și creditor, trebuie să decidă asupra sumei care va fi primită în cadrul scenariului de privatizare, pe de o parte, și suma pe care se așteaptă să o poată recupera în urma declarării falimentului societății și a lichidării acesteia. |
| --- | --- |

(27)

Comisia își exprimă unele îndoieli cu privire la calculele prezentate de România. În primul rând, în conformitate cu hotărârea emisă în cauza Hamsa (6), creanțele diferiților creditori publici și ale altor instituții ale statului nu pot fi cumulate, ci trebuie să fie tratate în mod separat. Fiecare creditor, precum și APAPS, care este atât investitor cât și acționar și creditor, trebuie să decidă asupra sumei care va fi primită în cadrul scenariului de privatizare, pe de o parte, și suma pe care se așteaptă să o poată recupera în urma declarării falimentului societății și a lichidării acesteia.

| (28) | În conformitate cu informațiile incluse în raport, bugetul asigurărilor sociale de sănătate și fondul de șomaj ar trebui să recupereze sume mai mari în cazul declarării falimentului societății decât în cazul privatizării acesteia. Astfel, se pare că scenariul falimentului ar fi fost mai avantajos pentru acestea, iar decizia adoptată de acordare a scutirilor nu corespunde deciziei pe care ar fi luat-o un creditor privat. |
| --- | --- |

(28)

În conformitate cu informațiile incluse în raport, bugetul asigurărilor sociale de sănătate și fondul de șomaj ar trebui să recupereze sume mai mari în cazul declarării falimentului societății decât în cazul privatizării acesteia. Astfel, se pare că scenariul falimentului ar fi fost mai avantajos pentru acestea, iar decizia adoptată de acordare a scutirilor nu corespunde deciziei pe care ar fi luat-o un creditor privat.

| (29) | În ceea ce privește fondul de asigurări sociale de sănătate, din informațiile furnizate nu reiese în mod clar dacă a fost acordată sau nu scutirea de la plata datoriilor. În raport se presupune faptul că au fost acordate scutiri, în timp ce, conform scrisorii trimise de România la 8 martie 2007, fondul de asigurări sociale de sănătate a acceptat să acorde scutirea de la plata a [70-130] miliarde ROL ([1,8-3,4] milioane EUR). |
| --- | --- |

(29)

În ceea ce privește fondul de asigurări sociale de sănătate, din informațiile furnizate nu reiese în mod clar dacă a fost acordată sau nu scutirea de la plata datoriilor. În raport se presupune faptul că au fost acordate scutiri, în timp ce, conform scrisorii trimise de România la 8 martie 2007, fondul de asigurări sociale de sănătate a acceptat să acorde scutirea de la plata a [70-130] miliarde ROL ([1,8-3,4] milioane EUR).

| (30) | Cu toate acestea, consultantul calculează rezultatul pentru fondul național de asigurări sociale de sănătate în cadrul celor două scenarii de faliment. Raportul concluzionează că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar obține [indexat 26] ROL în cadrul scenariului de faliment I și [indexat 30] ROL în cadrul scenariului de faliment II. În cazul în care s-a aplicat scutirea de la plata datoriilor, astfel cum s-a arătat în scrisoarea transmisă de România la 8 martie 2007, se pare că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi obținut plăți mai mari în cazul falimentului decât în cazul privatizării, când nu ar fi primit nimic. Așadar, scutirile, în cazul în care ar fi puse în aplicare, nu vor fi conforme comportamentului unui creditor privat. |
| --- | --- |

(30)

Cu toate acestea, consultantul calculează rezultatul pentru fondul național de asigurări sociale de sănătate în cadrul celor două scenarii de faliment. Raportul concluzionează că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar obține [indexat 26] ROL în cadrul scenariului de faliment I și [indexat 30] ROL în cadrul scenariului de faliment II. În cazul în care s-a aplicat scutirea de la plata datoriilor, astfel cum s-a arătat în scrisoarea transmisă de România la 8 martie 2007, se pare că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi obținut plăți mai mari în cazul falimentului decât în cazul privatizării, când nu ar fi primit nimic. Așadar, scutirile, în cazul în care ar fi puse în aplicare, nu vor fi conforme comportamentului unui creditor privat.

| (31) | În ceea ce privește APAPS, situația sa este diferită de a celorlalți creditori, deoarece APAPS este, de asemenea, proprietarul societății. APAPS a avut datorii restante din dividende, penalități și fonduri de restructurare. Conform consultantului, în cazul falimentului, APAPS nu ar putea recupera niciuna din aceste sume. Acest rezultat extrem de nefavorabil din faliment, care diferă de rezultatul pentru ceilalți creditori publici care cel puțin recuperează ceva, este provocat de faptul că bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate sunt trecute în cea de-a doua categorie a creditorilor, cărora urmează să li se dea curs din sumele rămase din veniturile nete după plata creditorilor de prim rang (creditori cu credite garantate), în timp ce solicitările formulate de APAPS se înscriu în cea de-a cincea categorie care reprezintă creanțele acționarilor. Această categorie va fi abordată doar după ce ceilalți creditori au fost plătiți. |
| --- | --- |

(31)

În ceea ce privește APAPS, situația sa este diferită de a celorlalți creditori, deoarece APAPS este, de asemenea, proprietarul societății. APAPS a avut datorii restante din dividende, penalități și fonduri de restructurare. Conform consultantului, în cazul falimentului, APAPS nu ar putea recupera niciuna din aceste sume. Acest rezultat extrem de nefavorabil din faliment, care diferă de rezultatul pentru ceilalți creditori publici care cel puțin recuperează ceva, este provocat de faptul că bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate sunt trecute în cea de-a doua categorie a creditorilor, cărora urmează să li se dea curs din sumele rămase din veniturile nete după plata creditorilor de prim rang (creditori cu credite garantate), în timp ce solicitările formulate de APAPS se înscriu în cea de-a cincea categorie care reprezintă creanțele acționarilor. Această categorie va fi abordată doar după ce ceilalți creditori au fost plătiți.

| (32) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că clasificarea cererilor APAPS în cea de-a cincea categorie este justificată, în special în ceea ce privește fondurile de restructurare. Comisia nu deține informații cu privire la originea acestei datorii și prin urmare are îndoieli referitoare la faptul că aceasta reprezintă o creanță a unui acționar. În cazul în care cererea ar fi clasificată în aceeași categorie cu solicitările bugetare, APAPS ar putea recupera cel puțin partea datoriei în caz de faliment. |
| --- | --- |

(32)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că clasificarea cererilor APAPS în cea de-a cincea categorie este justificată, în special în ceea ce privește fondurile de restructurare. Comisia nu deține informații cu privire la originea acestei datorii și prin urmare are îndoieli referitoare la faptul că aceasta reprezintă o creanță a unui acționar. În cazul în care cererea ar fi clasificată în aceeași categorie cu solicitările bugetare, APAPS ar putea recupera cel puțin partea datoriei în caz de faliment.

| (33) | S-ar putea susține faptul că, chiar dacă ar fi cazul și APAPS ar urma să recupereze mai mult din cererile sale privind falimentul decât s-a presupus de către consultant, privatizarea ar reprezenta în continuare soluția cea mai avantajoasă din punct de vedere economic pentru APAPS, deoarece pentru orice soluționare a cererilor sale ar primi, în plus, prețul de achiziționare de 20,06 miliarde ROL. |
| --- | --- |

(33)

S-ar putea susține faptul că, chiar dacă ar fi cazul și APAPS ar urma să recupereze mai mult din cererile sale privind falimentul decât s-a presupus de către consultant, privatizarea ar reprezenta în continuare soluția cea mai avantajoasă din punct de vedere economic pentru APAPS, deoarece pentru orice soluționare a cererilor sale ar primi, în plus, prețul de achiziționare de 20,06 miliarde ROL.

| (34) | Cu toate acestea, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la plățile din prețul de achiziționare pe care l-a primit APAPS, iar sumele pe care APAPS le-ar recupera din cererile sale către societate pot fi cumulate pentru a fi comparate cu rezultatul diferitelor scenarii. Trebuie făcută diferența între obligațiile asumate de APAPS în calitate de acționar al societății și obligațiile sale ca autoritate a statului. Astfel cum s-a menționat anterior, Comisia nu deține informații cu privire la condițiile în care au fost acordate fondurile de restructurare. deoarece se pare că îndoielile Comisiei privind faptul că fondurile au fost acordate în condiții pe care un acționar privat le-ar fi furnizat, par total nefondate. Comisia nu deține niciun fel de informații nici în ceea ce privește originea datoriilor numite dividende și penalități, astfel încât aceasta nu se află în poziția de a evalua dacă acumularea acestor datorii a corespuns atitudinii unui agent economic din cadrul economiei de piață. |
| --- | --- |

(34)

Cu toate acestea, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la plățile din prețul de achiziționare pe care l-a primit APAPS, iar sumele pe care APAPS le-ar recupera din cererile sale către societate pot fi cumulate pentru a fi comparate cu rezultatul diferitelor scenarii. Trebuie făcută diferența între obligațiile asumate de APAPS în calitate de acționar al societății și obligațiile sale ca autoritate a statului. Astfel cum s-a menționat anterior, Comisia nu deține informații cu privire la condițiile în care au fost acordate fondurile de restructurare. deoarece se pare că îndoielile Comisiei privind faptul că fondurile au fost acordate în condiții pe care un acționar privat le-ar fi furnizat, par total nefondate. Comisia nu deține niciun fel de informații nici în ceea ce privește originea datoriilor numite dividende și penalități, astfel încât aceasta nu se află în poziția de a evalua dacă acumularea acestor datorii a corespuns atitudinii unui agent economic din cadrul economiei de piață.

| (35) | Prin urmare, Comisia are îndoieli că APAPS a acționat în calitate de acționar privat în acumularea de dividende și penalități și în furnizarea fondurilor de restructurare. Prin urmare, în compararea rezultatului APAPS în diferite scenarii, suma de recuperat pentru dividende, penalizări și fonduri de restructurare, care este posibil să nu fi fost oferite de APAPS în calitatea sa de acționar, ci în calitate de autoritate publică, precum și prețul de achiziționare obținut de APAPS în calitate de acționar, nu au putut fi cumulate. |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, Comisia are îndoieli că APAPS a acționat în calitate de acționar privat în acumularea de dividende și penalități și în furnizarea fondurilor de restructurare. Prin urmare, în compararea rezultatului APAPS în diferite scenarii, suma de recuperat pentru dividende, penalizări și fonduri de restructurare, care este posibil să nu fi fost oferite de APAPS în calitatea sa de acționar, ci în calitate de autoritate publică, precum și prețul de achiziționare obținut de APAPS în calitate de acționar, nu au putut fi cumulate.

Îndoieli cu privire la calcularea rezultatului în urma falimentului

| (36) | În al doilea rând, chiar dacă s-ar accepta că creditorii publici și APAPS în calitate de acționar pot fi considerați împreună, Comisia are încă îndoieli cu privire la calculele prezentate. Aceste îndoieli privesc calcularea rezultatului pentru instituțiile statului în cazul unui faliment al societății și al lichidării acesteia. |
| --- | --- |

(36)

În al doilea rând, chiar dacă s-ar accepta că creditorii publici și APAPS în calitate de acționar pot fi considerați împreună, Comisia are încă îndoieli cu privire la calculele prezentate. Aceste îndoieli privesc calcularea rezultatului pentru instituțiile statului în cazul unui faliment al societății și al lichidării acesteia.

| (37) | Astfel cum a fost deja menționat anterior, în costurile de lichidare, consultantul a luat în considerare costurile pentru stat sub forma plăților în cadrul unei garanții de stat oferită Petrotub în 1998. România susține că această garanție a fost o obligație validă introdusă de stat în calitate de acționar. În cazul unui faliment, garanția ar fi invocată astfel încât statul s-ar confrunta cu plăți de [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II). |
| --- | --- |

(37)

Astfel cum a fost deja menționat anterior, în costurile de lichidare, consultantul a luat în considerare costurile pentru stat sub forma plăților în cadrul unei garanții de stat oferită Petrotub în 1998. România susține că această garanție a fost o obligație validă introdusă de stat în calitate de acționar. În cazul unui faliment, garanția ar fi invocată astfel încât statul s-ar confrunta cu plăți de [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II).

| (38) | În conformitate cu jurisprudența (7), pentru evaluarea capacității creditorilor și a agenției de privatizare APAPS în calitate de acționar de a recupera o sumă mai mare din privatizare decât din scenariul de faliment, numai obligațiile cu care s-ar confrunta un acționar privat într-o situație similară, precum și statul pot fi luate în considerare pentru calcularea scenariului de faliment. Prin urmare, trebuie realizată o distincție între obligațiile pe care trebuie să și le asume statul în calitate de proprietar al capitalului de acțiuni al unei societăți și obligațiile în calitate de autoritate publică (8). Astfel, trebuie evaluat dacă statul a oferit garanție în calitatea sa de acționar al societății, respectiv în condiții care ar fi fost acceptabile și pentru un acționar privat, astfel cum s-a solicitatde către România, sau în calitatea sa de organ public. |
| --- | --- |

(38)

În conformitate cu jurisprudența (7), pentru evaluarea capacității creditorilor și a agenției de privatizare APAPS în calitate de acționar de a recupera o sumă mai mare din privatizare decât din scenariul de faliment, numai obligațiile cu care s-ar confrunta un acționar privat într-o situație similară, precum și statul pot fi luate în considerare pentru calcularea scenariului de faliment. Prin urmare, trebuie realizată o distincție între obligațiile pe care trebuie să și le asume statul în calitate de proprietar al capitalului de acțiuni al unei societăți și obligațiile în calitate de autoritate publică (8). Astfel, trebuie evaluat dacă statul a oferit garanție în calitatea sa de acționar al societății, respectiv în condiții care ar fi fost acceptabile și pentru un acționar privat, astfel cum s-a solicitatde către România, sau în calitatea sa de organ public.

| (39) | În această etapă, Comisia consideră că statul nu a acționat în calitate de investitor în economia de piață atunci când a oferit garanția. Garanția de stat a fost oferită de către Ministerul Finanțelor pentru un împrumut de investiții de [15-25 milioane EUR] de către banca germană Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), până în 2011. La momentul acordării garanției, APAPS era acționarul majoritar al societății. Prin urmare, Comisia menționează că Ministerul Finanțelor, care a acordat garanția, nu era proprietarul societății, împrejurare care a pus la îndoială faptul că garanția era oferită de minister în calitatea sa de acționar. |
| --- | --- |

(39)

În această etapă, Comisia consideră că statul nu a acționat în calitate de investitor în economia de piață atunci când a oferit garanția. Garanția de stat a fost oferită de către Ministerul Finanțelor pentru un împrumut de investiții de [15-25 milioane EUR] de către banca germană Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), până în 2011. La momentul acordării garanției, APAPS era acționarul majoritar al societății. Prin urmare, Comisia menționează că Ministerul Finanțelor, care a acordat garanția, nu era proprietarul societății, împrejurare care a pus la îndoială faptul că garanția era oferită de minister în calitatea sa de acționar.

| (40) | De asemenea, Comisia a menționat că pentru același credit, o garantare a creditului la export a fost oferită de Germania. Conform explicațiilor oferite de România cu privire la relația dintre garanția statului, garantarea dreptului la export și creditul KfW, KfW a dorit să obțină garantarea creditului la export din partea Germaniei pentru împrumutul de [15-25 milioane EUR]. Pentru a obține garantarea acestui credit la export din partea Germaniei, KfW a trebuit să solicite o garanție suverană din partea țării de origine a importatorului. În cazul de față, garanția suverană putea fi acordată numai de către Ministerul Finanțelor din România. |
| --- | --- |

(40)

De asemenea, Comisia a menționat că pentru același credit, o garantare a creditului la export a fost oferită de Germania. Conform explicațiilor oferite de România cu privire la relația dintre garanția statului, garantarea dreptului la export și creditul KfW, KfW a dorit să obțină garantarea creditului la export din partea Germaniei pentru împrumutul de [15-25 milioane EUR]. Pentru a obține garantarea acestui credit la export din partea Germaniei, KfW a trebuit să solicite o garanție suverană din partea țării de origine a importatorului. În cazul de față, garanția suverană putea fi acordată numai de către Ministerul Finanțelor din România.

| (41) | Faptul că agenția germană de credit la export a solicitat în mod expres o garanție din partea statului, demonstrează în mod clar că statul nu a acționat în calitate de acționar atunci când a oferit garanția, deoarece niciun alt acționar privat nu ar fi putut să o furnizeze. |
| --- | --- |

(41)

Faptul că agenția germană de credit la export a solicitat în mod expres o garanție din partea statului, demonstrează în mod clar că statul nu a acționat în calitate de acționar atunci când a oferit garanția, deoarece niciun alt acționar privat nu ar fi putut să o furnizeze.

| (42) | În plus, în același timp cu acordarea creditului garantat de stat, KfW a acordat un al doilea credit în valoare de [1-10 milioane EUR] care a fost asigurat de o garanție din partea băncii române BCR. Această garanție poate fi utilizată ca o comparație pentru a evalua dacă condițiile garanției de stat au fost conform pieței. |
| --- | --- |

(42)

În plus, în același timp cu acordarea creditului garantat de stat, KfW a acordat un al doilea credit în valoare de [1-10 milioane EUR] care a fost asigurat de o garanție din partea băncii române BCR. Această garanție poate fi utilizată ca o comparație pentru a evalua dacă condițiile garanției de stat au fost conform pieței.

| (43) | Comisia menționează că garanția statului a fost acordată cu un risc mai scăzut decât garanția BCR. Statul a perceput o taxă unică de 4 % pentru garanție, plus o taxă anuală de 0,45 % pentru suma restantă, în timp ce BCR a perceput un comision de 4 % pe an. Garanția statului a avut, de asemenea, o durată mai mare și a fost mai puțin asigurată. Astfel, se pare că statul a acordat garanția în condiții pe care niciun operator privat nu le-ar fi acceptat. |
| --- | --- |

(43)

Comisia menționează că garanția statului a fost acordată cu un risc mai scăzut decât garanția BCR. Statul a perceput o taxă unică de 4 % pentru garanție, plus o taxă anuală de 0,45 % pentru suma restantă, în timp ce BCR a perceput un comision de 4 % pe an. Garanția statului a avut, de asemenea, o durată mai mare și a fost mai puțin asigurată. Astfel, se pare că statul a acordat garanția în condiții pe care niciun operator privat nu le-ar fi acceptat.

| (44) | România susține că situația statului în calitate de acționar al Petrotub care oferă garanția a fost diferită de poziția BCR în calitate de unul din principalii creditori ai societății, care nu a avut un avantaj comercial din acordarea acestei garanții societății, altul decât prima de risc. Acest aspect ar putea justifica o primă de risc mai scăzută pentru stat, deoarece statul ar determina alte avantaje comerciale, de exemplu, sub forma unei performanțe îmbunătățite a societății. |
| --- | --- |

(44)

România susține că situația statului în calitate de acționar al Petrotub care oferă garanția a fost diferită de poziția BCR în calitate de unul din principalii creditori ai societății, care nu a avut un avantaj comercial din acordarea acestei garanții societății, altul decât prima de risc. Acest aspect ar putea justifica o primă de risc mai scăzută pentru stat, deoarece statul ar determina alte avantaje comerciale, de exemplu, sub forma unei performanțe îmbunătățite a societății.

| (45) | Comisia nu este de această părere. La momentul acordării de către stat a garanției, statul era principalul acționar al societății (aproximativ 70 % din acțiuni), dar nu unicul acționar. Orice avantaj suplimentar datorat unei performanțe îmbunătățite nu poate fi acordat în întregime de stat, de acesta beneficiind și ceilalți acționari. Această situație nu ar fi acceptată de niciun acționar privat. |
| --- | --- |

(45)

Comisia nu este de această părere. La momentul acordării de către stat a garanției, statul era principalul acționar al societății (aproximativ 70 % din acțiuni), dar nu unicul acționar. Orice avantaj suplimentar datorat unei performanțe îmbunătățite nu poate fi acordat în întregime de stat, de acesta beneficiind și ceilalți acționari. Această situație nu ar fi acceptată de niciun acționar privat.

| (46) | Prin urmare, în această etapă, Comisia concluzionează că statul nu a acționat în calitate de investitor privat când a acordat garanția. Prin urmare, plățile potențiale din cadrul garanției statului nu pot fi luate în considerare în calcularea costurilor de lichidare. |
| --- | --- |

(46)

Prin urmare, în această etapă, Comisia concluzionează că statul nu a acționat în calitate de investitor privat când a acordat garanția. Prin urmare, plățile potențiale din cadrul garanției statului nu pot fi luate în considerare în calcularea costurilor de lichidare.

| (47) | În cazul în care aceste plăți potențiale sunt excluse din calculele prezentate de România, ambele scenarii de faliment ar fi fost mult mai avantajoase pentru stat decât scenariul privatizării, astfel cum reiese din tabelul 1 de mai sus. În cazul privatizării, instituțiile statului primesc [indexat 100] ROL, în timp ce în cazul falimentului I ar primi [indexat 243] ROL, iar în varianta de faliment II ar primi [indexat 282] ROL. Prin urmare, un agent economic din cadrul economiei de piață a decis să conducă societatea la faliment în schimbul privatizării, în condițiile date incluzând și scutirile de la plata datoriilor. |
| --- | --- |

(47)

În cazul în care aceste plăți potențiale sunt excluse din calculele prezentate de România, ambele scenarii de faliment ar fi fost mult mai avantajoase pentru stat decât scenariul privatizării, astfel cum reiese din tabelul 1 de mai sus. În cazul privatizării, instituțiile statului primesc [indexat 100] ROL, în timp ce în cazul falimentului I ar primi [indexat 243] ROL, iar în varianta de faliment II ar primi [indexat 282] ROL. Prin urmare, un agent economic din cadrul economiei de piață a decis să conducă societatea la faliment în schimbul privatizării, în condițiile date incluzând și scutirile de la plata datoriilor.

| (48) | Prin urmare, concluziile preliminare ale Comisiei privind scutirea de la plata datoriilor acordată de bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS nu au fost conforme pieței, oferind în schimb un avantaj selectiv societății. |
| --- | --- |

(48)

Prin urmare, concluziile preliminare ale Comisiei privind scutirea de la plata datoriilor acordată de bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS nu au fost conforme pieței, oferind în schimb un avantaj selectiv societății.

(ii)   Reeșalonarea datoriilor publice

| (49) | Referitor la reeșalonarea datoriilor, nu au fost furnizate niciun fel de informații potrivit cărora acestea ar fi în conformitate cu atitudinea unui agent economic din cadrul economiei de piață și acest aspect nu a fost abordat în raportul consultantului. Prin urmare, Comisia consideră că eventuala reeșalonare a datoriilor de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi putut acorda un avantaj selectiv întreprinderii Roman. |
| --- | --- |

(49)

Referitor la reeșalonarea datoriilor, nu au fost furnizate niciun fel de informații potrivit cărora acestea ar fi în conformitate cu atitudinea unui agent economic din cadrul economiei de piață și acest aspect nu a fost abordat în raportul consultantului. Prin urmare, Comisia consideră că eventuala reeșalonare a datoriilor de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi putut acorda un avantaj selectiv întreprinderii Roman.

3.2.2.   Alte condiții prevăzute la articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (50) | Măsurile au fost întreprinse de agenția română de privatizare APAPS, bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național asigurări sociale de sănătate. Acestea rezultă astfel din resursele statului și sunt imputabile statului. Întreprinderea Roman produce țevi și tuburi din oțel. Având în vedere faptul că aceste produse sunt comercializate la scară largă în Uniunea Europeană, măsurile amenință să denatureze competitivitatea și să afecteze comerțul între statele membre. |
| --- | --- |

(50)

Măsurile au fost întreprinse de agenția română de privatizare APAPS, bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național asigurări sociale de sănătate. Acestea rezultă astfel din resursele statului și sunt imputabile statului. Întreprinderea Roman produce țevi și tuburi din oțel. Având în vedere faptul că aceste produse sunt comercializate la scară largă în Uniunea Europeană, măsurile amenință să denatureze competitivitatea și să afecteze comerțul între statele membre.

3.2.3.   Concluzie asupra articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (51) | Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea constituie ajutor, iar compatibilitatea măsurilor trebuie evaluată în consecință. |
| --- | --- |

(51)

Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea constituie ajutor, iar compatibilitatea măsurilor trebuie evaluată în consecință.

3.3.   Derogare în cadrul articolului 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE

| (52) | Articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE prevăd scutiri de la incompatibilitatea generală, astfel cum este prevăzut la alineatul (1) al aceluiași articol. În această etapă, Comisia consideră că niciuna din scutiri nu poate fi aplicată în cazul de față. |
| --- | --- |

(52)

Articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE prevăd scutiri de la incompatibilitatea generală, astfel cum este prevăzut la alineatul (1) al aceluiași articol. În această etapă, Comisia consideră că niciuna din scutiri nu poate fi aplicată în cazul de față.

| (53) | În special, Comisia consideră că Liniile directoare în domeniul ajutorului de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (9) nu se aplică sectorului industriei oțelului și prin urmare, unei societăți care face parte din acest sector nu i se poate acorda niciun fel de sprijin în acest sens. De asemenea, Comisia consideră că orientările privind ajutorul regional la nivel național (10) nu se aplică industriei oțelului. |
| --- | --- |

(53)

În special, Comisia consideră că Liniile directoare în domeniul ajutorului de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (9) nu se aplică sectorului industriei oțelului și prin urmare, unei societăți care face parte din acest sector nu i se poate acorda niciun fel de sprijin în acest sens. De asemenea, Comisia consideră că orientările privind ajutorul regional la nivel național (10) nu se aplică industriei oțelului.

| (54) | În această etapă, Comisia consideră că niciuna din liniile directoare și regulamentele comunitare, ca de exemplu pentru cercetare și dezvoltare, pentru mediu, pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru ocuparea forței de muncă și formare sau pentru capitalul de risc nu se poate aplica prezentei măsuri. |
| --- | --- |

(54)

În această etapă, Comisia consideră că niciuna din liniile directoare și regulamentele comunitare, ca de exemplu pentru cercetare și dezvoltare, pentru mediu, pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru ocuparea forței de muncă și formare sau pentru capitalul de risc nu se poate aplica prezentei măsuri.

IV.   DECIZIE

| (55) | Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirea de la plata datoriilor și reeșalonarea datoriei de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS reprezintă ajutor de stat și consideră cu titlu preliminar că acestea nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate cu piața comună. |
| --- | --- |

(55)

Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirea de la plata datoriilor și reeșalonarea datoriei de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS reprezintă ajutor de stat și consideră cu titlu preliminar că acestea nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate cu piața comună.

Având în vedere considerațiile anterioare, Comisia, acționând conform procedurii prevăzute în articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE, solicită României să-și prezinte observațiile și să furnizeze toate informațiile necesare pentru evaluarea ajutorului, în termen de o lună de la data primirii acestei scrisori. În caz contrar, Comisia va adopta o decizie în funcție de informațiile pe care le deține. Comisia solicită autorităților dumneavoastră să transmită o copie a acestei scrisori, în cel mai scurt termen, potențialului beneficiar al ajutorului.

Comisia dorește să reamintească României că articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE are efect suspensiv și vă atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, care prevede că orice ajutor de tip ilegal poate fi recuperat de la beneficiar.

Comisia informează România că va informa părțile interesate publicând această scrisoare, precum și un rezumat justificativ al acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea de Supraveghere a AELS prin transmiterea către aceasta a unei copii a acestei scrisori. Toate părțile interesate vor fi invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data acestei publicări.“

---

(1)  JO C 70, 19.3.2002, p. 8.

1

(2)  În luna mai 2004, APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și AVAB (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare) au fuzionat, rezultând astfel o nouă entitate — AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

2

(3)  Rata de schimb utilizată este de 38 185 ROL = 1 EUR care era rata de schimb oficială stabilită de Banca Națională a României la data de 30 septembrie 2003. România a utilizat această rată de schimb în datele furnizate.

3

(4)  Informațiile cuprinse între [...] sunt informații cu caracter confidențial și reprezintă fie sumele indexate, fie marginile între care se situează sumele absolute.

4

(5)  Din raport nu reiese în mod clar din ce motiv plățile diferă în cele două scenarii de faliment.

5

(6)  Cauza T-152/99 HAMSA împotriva Comisiei, hotărârea Curții de Justiție din 11 iulie 2002.

6

(7)  A se vedea, de exemplu, cauza C-344/99 Germania v. Comisie (Gröditzer Stahlwerke), hotărârea Curții din 28 ianuarie 2003, alineatul (134); cauze conexe C-278/92, C-279/92 și C-280/92 Spania v. Comisie (Hytasa), hotărârea Curții din 14 septembrie 1994, alineatul (22).

7

Gröditzer Stahlwerke

Hytasa

(8)  A se vedea alineatul (134) din cauza C-344/99 (citat anterior).

8

(9)  A se vedea nota de subsol 5.

9

(10)  JO C 74, 10.3.1998, p. 9.

10

---

| 29.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 287/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 287/38

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.4910 — Motorola/Vertex Standard)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 287/09)

| 1. | 2007 m. lapkričio 16 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį ir po bylos perdavimo pagal 4 straipsnio 5 dalį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „Motorola Inc.“ (toliau — „Motorola“, JAV) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Vertex Standard“ (toliau — „Vertex Standard“, Japonija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2007 m. lapkričio 16 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį ir po bylos perdavimo pagal 4 straipsnio 5 dalį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „Motorola Inc.“ (toliau — „Motorola“, JAV) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Vertex Standard“ (toliau — „Vertex Standard“, Japonija) kontrolę.

| 2. | Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:






  — | „Motorola“: belaidžio ir plačiajuosčio ryšio technologijos ir įterptieji elektronikos produktai; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:

—

„Motorola“: belaidžio ir plačiajuosčio ryšio technologijos ir įterptieji elektronikos produktai;

| — | „Vertex Standard“: dvipusio radijo ryšio produktų kūrimas, gamyba ir pardavimas. |
| --- | --- |

—

„Vertex Standard“: dvipusio radijo ryšio produktų kūrimas, gamyba ir pardavimas.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu (32-2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.4910 — Motorola/Vertex Standard šiuo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu (32-2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.4910 — Motorola/Vertex Standard šiuo adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 29.11.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 287/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 287/39

---

VALSTYBĖS PAGALBA — JUNGTINĖ KARALYSTĖ

Valstybės pagalba C 42/04 (ex N 350/04) — Išmokos komercinių patalpų remontui

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 287/10)

Komisija nusprendė baigti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą, pradėtą 2004 m. gruodžio 1 d. (1) dėl pirmiau minėtos priemonės, nurodydama, kad Jungtinė Karalystė 2007 m. balandžio 23 d. atšaukė pranešimą.

---

(1)  OL C 56, 2005 3 5, p. 38.

---