xml version="1.0" encoding="UTF-8"?


Euroopa Liidu C 120/14.


| | | |
| --- | --- | --- |
| | | ISSN 1977-0898 |
| Euroopa Liidu Teataja | | C 120 |
| European flag | | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik 14. aprill 2020 |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| Sisukord | | Lehekülg |
| | III   Ettevalmistavad aktid | |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | |
| | EMSK täiskogu 550. istungjärk, 19.2.2020–20.2.2020 | |
| 2020/C 120/01 | [Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale 2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegia[COM(2019) 650 final]](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.120.01.0001.01.EST.xhtml) | [1](#C_2020120ET.01000101.doc) |
| 2020/C 120/02 | [Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Soovitus: nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta[COM(2019) 652 final]](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.120.01.0007.01.EST.xhtml) | [7](#C_2020120ET.01000701.doc) |

---

| | |
| --- | --- |
| ET | |

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

EMSK täiskogu 550. istungjärk, 19.2.2020–20.2.2020

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 14.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 120/1 |

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegia““

[COM(2019) 650 final]

(2020/C 120/01)

| | |
| --- | --- |
| Raportöör: | Tommaso DI FAZIO |

| | |
| --- | --- |
| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 6.2.2020 |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 4.2.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 19.2.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 550 |
| Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) | 120/1/3 |

1.   Järeldused ja soovitused

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab 2020. aasta majanduskasvu strateegias järgitud lähenemisviisi, mis tugineb neljale põhisambale: keskkond, tootlikkus, stabiilsus ja õiglus. Eelkõige leiab komitee, et keskkonnasäästlikkuse eesmärk, nagu strateegias õigustatult sedastatakse, on keskne alus, millele tuleb suunata kogu ühiskonna otsused ja jõupingutused ning vahendid, mida sellele võidakse ja tahetakse eraldada, et tegutseda tulemuslikult 2030. aastaks seatud eesmärkide ja 2050. aastaks taotletava kliimaneutraalsuse täitmise nimel. Komitee soovitab tagada võimaluse nihutada eesmärkide tähtaegu ettepoole, kui see keskkonnaseisundi näitajate halvenemise tõttu vajalikuks osutub. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | Komitee kiidab heaks ÜRO 2030. aasta kestliku arengu eesmärkide lisamise komisjoni strateegilisse visiooni kõikides majandus- ja tööhõivepoliitika valdkondades. See aitab kaasa Euroopa sotsiaalsele turumajandusele, mis teenib kõigi huve, ning tagab majanduskasvu kestlikkuse, kaasatuse ja konkurentsivõime. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3. | Komitee on veendunud, et kestlikkus on iga eduka konkurentsivõime strateegia oluline osa ning Euroopa peaks senisest tõhusamalt kasutama selle majanduslikke liikumapanevaid jõude. Selleks tuleb Euroopal tugevdada oma üleilmset positsiooni innovatsiooni loojana, tuginedes ringmajanduse mudelile ja üleminekule uutele kestlikele arenguparadigmadele, ja luua järgmise põlvkonna ärivõimalusi, mis juhinduvad nõudlusest kestlike lahenduste järele. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4. | Komitee tervitab strateegias väljakuulutatud muudatust, mille eesmärk on saada üle praegusest lühiajalistele ja keskpika perioodi programmitööle ja eesmärkidele keskendatud mõtteviisist ning kehtestada lõpuks pikaajalised strateegiad. See on vältimatu, kui arvestada investeeringuid, mis on vajalikud keskkonnasäästlikkuse strateegia rakendamiseks liikmesriikide kehtestatud ja komisjoni heakskiidetud mitmetahuliste integreeritud energia- ja kliimakavade kaudu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5. | Komitee kutsub komisjoni üles lisama sellesse strateegilisse visiooni nõude arendada kiiresti koostalitlusvõimelisi materiaalseid ja mittemateriaalseid arukaid taristuvõrke. Need on määrava tähtsusega kogu mandrit hõlmava hästi varustatud ja sidusa ühtse turu väljakujundamiseks ja jätkusuutlikuks arendamiseks, et tagada ühtlane, õiglane ja kaasav areng. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6. | Komitee toetab 2020. aasta strateegias esitatud suuniseid investeeringute kohta, mida tehakse hariduse, koolituse ja oskuste arendamise mittemateriaalsetesse sektoritesse, pidades neid esmatähtsaks ja otsustavaks. Nende puhul on tegemist pikaajaliste investeeringutega ühiskonna, selle kultuuri ja selle rahvusvahelise konkurentsivõime parandamiseks. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7. | Komitee nõustub eesmärgiga arendada teadusuuringuid ja innovatsiooni ning suurendada nende rahastamist, kuna need on pikaajalised investeeringud, mis on ELi kui terviku konkurentsivõime jaoks rahvusvahelisel tasandil strateegilise tähtsusega. See puudutab eelkõige sektoreid, mida iseloomustavad ajakohastamine ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate kasutuselevõtt energia-, transpordi- ning hoonete kütmise ja jahutamise sektoris, samuti igas tööstussektoris, aga ka põllumajanduses ja teenustesektoris. Selleks kasutatakse üha enam uuenduslikke tehnoloogiaid, eelkõige digitehnoloogiat, tehisintellekti ja 5G tehnoloogiat. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8. | Komitee avaldab kahetsust, et komisjoni teatises pühendutakse liidu iga-aastasele majanduskasvu analüüsile vaid piiratud ulatuses, piirdudes väitega, et lähiaja majandusväljavaadetele heidab varju oluliselt vähem toetav majanduslik ja geopoliitiline keskkond ning suur ebakindlus ning et investeeringute ja potentsiaalse majanduskasvu tase jääb siiski allapoole kriisieelset taset. Sellist olukorda võib mõjutada ka mittekonsensuslik Brexiti protsess. Komitee arvates on kõige suurem prioriteet taastada jätkusuutlik majanduskasv, eelkõige nõrgemates riikides ja piirkondades, et Euroopa SKP kasvaks jõudsalt, et luua jõukust ja rikkust, mis on strateegia toetamiseks hädavajalikud. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9. | Komitee kiidab siiski heaks kõik kindlaksmääratud strateegilised suunised majanduskasvu edendamiseks ja 2020. aasta Euroopa poolaasta kujundamiseks. Samuti kiidab komitee heaks iga eesmärgi saavutamiseks esile tõstetud tegurid. See puudutab iseäranis keskkonnaprogrammide rakendamiseks vajalike investeeringute eesmärki, mis võivad praegu kehtiva stabiilsuspakti ja selle rangete eeskirjade kohaselt raskendada energia- ja kliimakavade ühtset rakendamist liikmesriikides. Võib kergesti juhtuda, et keskkonnaseisundi parandamise eesmärgid saavutavad ainult need ELi liikmesriigid, kes on stabiilsuspakti nõuetega vastavuses või ületavad neid. See aga pärsib eesmärki, milleni EL tervikuna jõudma peab, saavutades samal ajal kogu maakera jaoks vaid osalise tulemuse. Niiviisi kaugeneb EL oma taotlusest olla tervikuna eeskuju maailma ülejäänud riikidele. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10. | Seepärast kutsub komitee üles uurima ja võtma investeeringuid reguleerivaid meetmeid, mis võimaldavad kõikidel riikidel investeerida nii palju, kui on vajalik oma eesmärkide saavutamiseks, mis on sätestatud komisjoni heakskiidetud integreeritud energia- ja kliimakavades. Küll aga tuleb meetmetes arvestada stabiilsuspakti piiranguid või neist ja riigiabi eeskirjadest tehtavaid erandeid. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.11. | Komitee tervitab 2020. aasta majanduskasvu strateegias sisalduvat ettepanekut kasutada kõiki vahendeid ja finantsvõimendust, mis on mitmeaastases rahastamiskavas (2021–2027) ette nähtud olemasolevate vahendite kaudu juba kättesaadavad. Ettepanekut tutvustati ka 15. jaanuaril 2020 Euroopa Parlamendile tehtud esitluses. Sellegipoolest kutsub komitee ka üles rahalisi vahendeid suurendama, kui see eesmärkide saavutamiseks vajalik on. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.12. | Komitee kutsub komisjoni üles tõhusalt ja ennetavalt jälgima tulemusi, mida eri liikmesriigid peavad kokkulepitud energia- ja kliimakavade alusel saavutama. Seejuures tuleks ergutada toetustegevust – ja mitte kriitika avaldamist – probleemide, sealhulgas finants- ja metoodiliste probleemide lahendamiseks. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.13. | Komitee nõustub vajadusega tugevdada finantssüsteemi stabiilsust ja vastupanuvõimet ning karmistada finantsturge reguleerivaid eeskirju, et tugevdada Euroopa vääringu rahvusvahelist rolli ja võtta ettevaatusabinõusid mis tahes tulevaste kriiside vastu, mis võivad globaliseerumise tagajärjel mujal maailmas tekkida ja millel võib olla mõju Euroopale. Seda on võimalik teha, kui tugevdada makrotasandi usaldatavusnõudeid ja muid meetmeid, mille eesmärk on tagada liikmesriikide finantsstabiilsus. Lisaks käimasolevale pangandus- ja kapitaliturgude liidu lõpuleviimise protsessile tuleks Euroopa Keskpanga rahapoliitika eelseisval strateegilisel läbivaatamisel [(1)](#ntr1-C_2020120ET.01000101-E0001) keskenduda konkreetsemalt majanduskasvu edendamisele euroalal ja euro rahvusvahelise rolli tugevdamisele. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.14. | Komitee rõhutab, kui oluline on hoida inimeste heaolu 2020. aasta majanduskasvu strateegia keskmes, säilitades ja tugevdades sotsiaalseid saavutusi, mis asetavad ELi kogu maailmas juhtpositsiooni. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.15. | Seoses sotsiaalõiguste põhisambaga tervitab komitee asjaolu, et neid korratakse 2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegias. Komitee taotleb, et Euroopa poolaasta eesmärkides pööratakse erilist tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele, iseäranis naiste õigustele tööl, palkade võrdsustamisele, emade töökohtade kaitsele, muu hulgas elanikkonna vähenemise vastu võitlemise eesmärgil, ning perekonna kaitset käsitlevate õigusnormide olulisele parandamisele, sealhulgas isade vanemapuhkuse parandamisele, ja soodsa töökeskkonna loomisele, et vältida naiste vastu suunatud füüsilise ja psühholoogilise vägivalla kõiki vorme. Soolise võrdõiguslikkuse osas tuleks järgida ka abielulahutust käsitlevate õigusaktide järjepidevat ja võrdset kohaldamist, et mõlema abikaasa õigused oleksid alati võrdsed nende laste suhtes. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.16. | Komitee arvates peab EL tugevdama oma positsiooni rahvusvahelisel areenil, et säilitada jõukus, julgeolek ja väärtused, millele ta on rajatud, võttes juhtrolli ülemaailmsel tasandil. See saab toimuda, kui EL toetab ÜRO kestliku arengu eesmärkide ja eeskirjapõhise mitmepoolse maailmakorra terviklikku, kindlat ja sidusat rakendamist. Selle keskmes peaks olema ÜRO ise, kaitstes samal ajal otsustavalt demokraatia ja keskkonna säilitamise põhimõtteid, õigusriigi põhimõtteid ja põhiõigusi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.17. | Komitee on veendunud, et hästi varustatud, sidusa ning kodanike ja ettevõtjate vajadustele keskendatud ühtse turu väljakujundamine võib anda olulise panuse majanduskasvu. See peab olema kesksel kohal harmoonilises ja kaasavas taaselustatud Euroopa integratsioonis, mis arvestab ja kohaneb täielikult koostalitlusvõimelise digitaalse ühtse turu uute tehnoloogiate ja taristuga. Euroopa rohelisel kokkuleppel põhineval üleminekul tuleks pöörata erilist tähelepanu inimkeskse ettevõtlusmudeli, näiteks sotsiaalsete ettevõtete rollile. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.18. | Komitee leiab, et põhjaliku haldusalase lihtsustamise kõrval on vaja ulatuslikku digiüleminekut ja kõigi sidusrühmade tugevat suutlikkuse suurendamist – tugevdada tuleb ühtse turu juhtimise taristut ELi ja liikmesriikide tasandil. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.19. | Komitee arvates võidakse kavandatud strateegilise visiooni elluviimisel seista silmitsi riskide ja vastuseisuga, kui puuduvad uued juhtimismehhanismid, et kaasata proaktiivsete osalejatena kodanikke ja ettevõtjaid ning avaliku ja erasektori osalejaid kohalikul ja piirkondlikul tasandil alt üles suunatud protsessi. Selle protsessiga peab olema võimalik esile tuua ja rõhutada konkreetseid vajadusi ja lahendust ootavaid küsimusi kohapeal. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.20. | Seetõttu soovitab komitee eri tasanditel kujundada uusi juhtimisstruktuure, et kaasata kohalikud osalejad ja kodanikuühiskond õiglaste ja asjakohaste meetmete kavandamisse ja rakendamisse kooskõlas tegelikkusega, milles nad tegutsevad. |

2.   Komisjoni esitatud 2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegia

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | Kõik näivad nõustuvat, et Euroopa tulevikuks on kestliku ja kaasava majanduskasvu saavutamise nimel vaja uut ja ulatuslikku pikaajalist strateegiat. Samuti on vaja terviklikku rakenduskava, et saavutada 2030. aastaks kestliku arengu eesmärgid. Strateegia peab hõlmama kõiki aspekte, mis mõjutavad Euroopa ühiskonda ja kodanikke, ettevõtjaid ja keskkonda, kus nad tegutsevad, tööstust ja selle konkurentsivõimet, ulatudes investeeringutest ja riigihangetest kaubanduse, oskuste, innovatsiooni ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseni. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | Liikmesriigid peaksid võtma arvesse ELi 2020. aasta majanduskasvu analüüsis komisjoni määratletud prioriteete, kui nad töötavad välja riiklikke poliitikameetmeid ja strateegiaid, mida võetakse arvesse vastavates stabiilsus- või lähenemisprogrammides ja riiklikes reformikavades. |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2.3. | Euroopa Liidu 2020. aasta majanduskasvu strateegilist analüüsi käsitleva teatise [(2)](#ntr2-C_2020120ET.01000101-E0002) eesmärk on tutvustada komisjoni seisukohta poliitiliste prioriteetide kohta, mida liikmesriigid peavad oma 2020. aasta majanduspoliitikameetmete väljatöötamisel arvesse võtma. Teatis tugineb ÜRO 2030. aasta kestliku arengu eesmärkide integreerimisele ELi poliitikavaldkondadesse, eelkõige seoses järgmisega: | | | | --- | --- | | — | keskkonnasäästlikkus, tootlikkuse kasv, õiglus ja makromajanduse stabiilsus kui ELi majanduspoliitika uue paradigma alustalad lähiaastatel; | | | | | --- | --- | | — | vajadus arendada uut majanduskasvu paradigmat, et tegeleda tõhusalt pikaajaliste probleemidega, mis Euroopa ühiskonda ümber kujundavad; | | | | | --- | --- | | — | Euroopale kogu maailmas poliitilise ja majandusliku liidri positsiooni kindlustamine, järgides uut paradigmat kui võimalikule majanduskasvule hoo andjat; | | | | | --- | --- | | — | kõnealuste poliitikameetmete ja struktuurireformide kulude ja hüvede tasakaalustamine nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis: hüvesid tuleks jagada ning kulud ei tohi jääda kõige haavatavamate kanda; | | | | | --- | --- | | — | avaliku ja erasektori märkimisväärsed investeeringud, et kirjeldatud poliitiliste eesmärkide sünergia oleks võimalikult suur, mh selleks, et investeerida tipptasemel teadusesse ja innovatsiooni ja koolitusse rohkem kui kunagi varem ning eelkõige et saavutada 2030. aastaks seatud kliima- ja energiaeesmärgid; | | | | | --- | --- | | — | ELi 2021.–2027. aasta eelarve võtmeteguri optimeerimine kõnealuste poliitiliste ambitsioonide saavutamiseks. Komisjon leiab: „Kestliku Euroopa investeerimiskavaga, mis tugineb olemasolevatele ja uutele mehhanismidele, kaasatakse investeeringuid, mida on vaja Euroopa rohelise kokkuleppe saavutamiseks. Õiglase ülemineku mehhanism käsitleb kõige enam mõjutatud piirkondi ja sellega tagatakse, et kedagi ei jäeta kõrvale.“; | | | | | --- | --- | | — | tugevam majanduse juhtimine ja demokraatlik vastutus mis peavad käima käsikäes: Euroopa poolaasta suurem demokraatlik vastutus ja üldisemalt komisjoni kavatsus jätkata dialoogi liikmesriikidega ja kutsuda neid üles kaasama riikide parlamente, sotsiaalpartnereid ja kõiki asjaomaseid sidusrühmi. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | EL ja liikmesriigid peaksid nüüd kujundama neist prioriteetidest strateegia ja meetmete kogumi, mida saab rakendada. Selleks et kestlikkus oleks poliitika ja tegevuse nurgakivi, peaksid ELi institutsioonid, liikmesriigid ja piirkonnad koondama mitmesuguseid vahendeid, et võimaldada kõigi kodanike osalemist, parandades samal ajal elukvaliteeti ja ELi majanduse konkurentsivõimet. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | Komitee rõhutas oma 30. oktoobri 2019. aasta resolutsioonis vajadust tegutseda ühtaegu kõikidel tasanditel ja looma tegevusdünaamika pakiliste majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaprobleemide lahendamiseks, [(3)](#ntr3-C_2020120ET.01000101-E0003) nõudes ELi kestliku arengu üldstrateegiat aastani 2050, et rakendada ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 [(4)](#ntr4-C_2020120ET.01000101-E0004). |

| | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2.6. | Kõnealuses resolutsioonis rõhutas komitee ka, et see paradigma muutus nõuab | | | | --- | --- | | — | muudatusi juhtimises, st on vaja sihtotstarbelisi juhtimismehhanisme pakiliste probleemide kiiremaks lahendamiseks ja keeruliste küsimustega tegelemiseks. Selliste mehhanismide ülesanne oleks ühendada ELi ja liikmesriikide tasandit, mitte asendada kummaski tegutsemist; | | | | | --- | --- | | — | kestliku arengu eesmärkide integreerimist ELi majandus- ja sotsiaalseire- ning eelarvemenetlustesse; | | | | | --- | --- | | — | võimalust lisada Euroopa poolaastasse uued, täiustatud, mõõdetavad ja vastastikku täiendavad sotsiaal-, majandus- ja keskkonnanäitajad, et jälgida ja pidada silmas Euroopa sotsiaalõiguste samba kõiki aspekte ja selle põhimõtteid, samuti 17 kestliku arengu eesmärki. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.7. | Kestlikkus on iga eduka konkurentsivõime strateegia oluline osa ning Euroopa peaks senisest tõhusamalt kasutama selle majanduslikke liikumapanevaid jõude. Selleks tuleb Euroopal tugevdada oma üleilmset positsiooni innovatsiooni loojana, tuginedes ringmajanduse mudelile, ja luua järgmise põlvkonna ärivõimalusi, mis juhinduvad nõudlusest kestlike lahenduste järele. Turu nõudluse jõuline kasv kestlike lahenduste järele nõuab sidusust kestlikkusele suunatud poliitiliste eesmärkide vahel. |

| | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2.8. | Oma täiendavas arvamuses 2019. aasta majanduskasvu analüüsi kohta [(5)](#ntr5-C_2020120ET.01000101-E0005) rõhutas komitee järgmist: | | | | --- | --- | | — | vajadus suurendada avaliku ja erasektori investeeringuid, eelkõige sotsiaal- ja haridustaristusse; | | | | | --- | --- | | — | kooskõla ÜRO 2030. aasta kestliku arengu eesmärkidega ning energia- ja kliimaalase ülemineku kavaga; | | | | | --- | --- | | — | struktuurireformide intensiivistamine, eelkõige struktuurse tasakaalustamatuse ja jooksevkonto ülejäägi puhul; | | | | | --- | --- | | — | rahaliste vahendite kasutamine füüsilisteks, digitaalseteks ja keskkonnaalasteks investeeringuteks ning oskuste ja kvalifikatsioonide arendamiseks; | | | | | --- | --- | | — | sotsiaalõiguste kaitse keskne roll, mis tuleb lisada Euroopa poolaastasse samal tasandil makromajanduslike ja eelarve-eesmärkidega; | | | | | --- | --- | | — | tulusa investeerimise ja kulutamise soodustamine reaalmajanduses maksustamise abil; | | | | | --- | --- | | — | sotsiaalpartneritega konsulteerimine Euroopa poolaasta rakendamise eri etappides; | | | | | --- | --- | | — | põhimõte, et erastamisel jäetakse välja strateegiliselt olulised kaubad. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.9. | Makromajanduslikul tasandil on „selge vajadus uue Euroopa majandusstrateegia järele: on vaja positiivset narratiivi ELi majanduse tulevaseks arenguks laiemas maailmas, mis aitaks suurendada ELi vastupanuvõimet majanduslikele šokkidele ning suurendaks selle majandusmudeli majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast jätkusuutlikkust, andes kõigile eurooplastele tagasi eneseusu, stabiilsuse ja ühise jõukuse“ [(6)](#ntr6-C_2020120ET.01000101-E0006). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.10. | Tuleb tagada „jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv, ebavõrdsuse vähendamine, ülespoole suunatud lähenemine, tootlikkuse kasvu ja konkurentsivõime tagamine kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega, soodne ettevõtlus- ja investeerimiskeskkond, kvaliteetsed töökohad ja piisav töötasu, võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, riigi rahanduse stabiilsus ja jätkusuutlikkus, stabiilne finantssektor ning 2030. aasta kestliku arengu ja kliimamuutusi käsitleva Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine“ [(7)](#ntr7-C_2020120ET.01000101-E0007). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.11. | Uskudes, et Euroopa Liidu realistlik tulevik saab põhineda ainult kindla majandusliku aluse ühendamisel tugeva sotsiaalse mõõtmega, [(8)](#ntr8-C_2020120ET.01000101-E0008) on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee järjekindlalt toetanud ülespoole lähenemist ja tõhusamat sotsiaalpoliitikat nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, [(9)](#ntr9-C_2020120ET.01000101-E0009) ning nõudnud selge ja kooskõlastatud tegevuskava väljatöötamist, milles sätestatakse samba rakendamise prioriteedid ning kehtivate sotsiaalsete õiguste ja normide jõustamine. Uue Euroopa poolaasta protsessiga tuleks sotsiaalse tasakaalustamatuse jälgimise raames saavutada sotsiaalsed eesmärgid ning võtta kasutusele uued, mõõdetavad näitajad koos sotsiaalvaldkonna konkreetsete riigipõhiste soovitustega [(10)](#ntr10-C_2020120ET.01000101-E0010). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.12. | Ühtse turu tugevdamise meetmete vallas tuleb soodustada „keskkonna loomist, mis oleks kohandatud selliste mitmekülgsete ettevõtlusvormide arengu võimaldamisele, mis suudaksid aidata lahendada ühiskonnas esile kerkivaid probleeme“. Samuti on „oluline ühendada ja integreerida eri ettevõtlusvormid, kuid igaüks neist keskkondadest väärib pühendunud tähelepanu seadusandliku sekkumise ja avaliku sektori investeeringute näol“, lükates tagasi kõigile sama lahendust pakkuva lähenemisviisi [(11)](#ntr11-C_2020120ET.01000101-E0011). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.13. | Komitee on rõhutanud, et uute „tehnoloogiate, tehisintellekti ja suurandmete arenguga kaasnevad tootmisprotsessides ja üldiselt majanduses muudatused, mis puudutavad sügavuti ka tööturgu“ ning et on oluline, et „need muutmisprotsessid toimuksid viljaka sotsiaaldialoogi raames ja neis austataks töötajate õigusi ja nende elukvaliteeti“ [(12)](#ntr12-C_2020120ET.01000101-E0012). |

3.   Üldised märkused

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1. | Komitee peab esmatähtsaks soovitada tugevdada kestlikku majanduskasvu, mis loob uusi ja jätkusuutlikke töökohti ning jõukust. Seda on vaja investeeringute toetamiseks, et suurendada tootmistegurite kogutootlikkuse kasvu ringmajanduses, intensiivistada struktuurireforme parema juhtimise ja suurema vastutuse nimel, eelkõige digitaal- ja keskkonnavaldkonnas, ning arendada oskusi ja kvalifikatsioone ning kaitsta sotsiaalseid õigusi, mida on vaja Euroopa uue rohelise kokkuleppe paradigmas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2. | Üleminek uuele arengumudelile peab põhinema konkurentsivõimelisel kestlikkusel, mis on eduka Euroopa sotsiaalse turumajanduse nurgakivi. See peaks ka tulevikus olema jätkuvalt juhtpõhimõte, et kaitsta inimesi ja piirkondi muutustega vältimatult kaasneda võivate kulude eest, investeerides tõhusatesse ja integreeritud sotsiaalkaitsesüsteemidesse. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3. | Finantskriis on toonud esile stabiilsuse ja integratsiooni tähtsuse kapitali- ja finantsturgudel, kus killustatus takistab jätkuvalt ettevõtete ja investeeringute kasvu: tuleb võtta täiendavaid meetmeid, eelkõige finantssektoris, et taastada turu usaldus ja kindlustunne kõigis liikmesriikides. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4. | EL vajab uut majandusstrateegiat, millega edendatakse pidevat, kaasavat ja kestlikku majandusarengut, pakkudes täielikku ja tootlikku tööhõivet ning inimväärset tööd kõigile. Komitee on veendunud, et hästi varustatud, sidusa ning kodanike ja ettevõtjate vajadustele keskendatud ühtse turu väljakujundamine peab olema kesksel kohal harmoonilises ja kaasavas taaselustatud Euroopa integratsioonis, mis arvestab ja kohaneb täielikult koostalitlusvõimelise digitaalse ühtse turu uute tehnoloogiate ja taristuga. Euroopa rohelisel kokkuleppel põhineval üleminekul tuleks pöörata erilist tähelepanu inimkeskse ettevõtlusmudeli, näiteks sotsiaalsete ettevõtete rollile. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5. | Komitee leiab, et põhjaliku haldusalase lihtsustamise kõrval on vaja ulatuslikku digiüleminekut ja kõigi sidusrühmade tugevat suutlikkuse suurendamist – tugevdada tuleb ühtse turu juhtimise taristut ELi ja liikmesriikide tasandil. Sellega peab kaasnema kodanike, tarbijate ja ettevõtjate proaktiivne integreerimine, et edendada lihtsustatud ja kasutajasõbralikke kontseptsioone ning ühtse turu eeskirjade õigeaegset, läbipaistvat ja tõhusat rakendamist ja kohaldamist. See kõik on aluseks edukale üleminekule majanduse, keskkonna ja ühiskonna seisukohast digilahendustel põhineva, tõhusa, sidusa, tasakaalustatud ja kestliku ELi suunas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6. | Komitee rõhutab – mida ta oli juba varem väljendanud –, kui oluline on „võimalikult kiiresti vähendada taristuga seotud, territoriaalset ja kultuurilist digitaalset lõhet, mis takistab praegu ELi majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning tekitab kodanikele ja ettevõtjatele ebavõrdseid elutingimusi ja võimalusi“ [(13)](#ntr13-C_2020120ET.01000101-E0013). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7. | Komitee arvates võidakse kavandatud strateegilise visiooni elluviimisel seista silmitsi riskide ja vastuseisuga – mis võivad aeglustada rakendamisprotsessi –, kui puuduvad uued juhtimismehhanismid, et kaasata proaktiivsete osalejatena kodanikke ja ettevõtjaid ning avaliku ja erasektori osalejaid kohalikul ja piirkondlikul tasandil alt üles suunatud protsessi. Selle protsessiga peab olema võimalik esile tuua ja rõhutada konkreetseid vajadusi ja lahendust ootavaid küsimusi kohapeal. Komitee soovitab ELi ja riiklikel institutsioonidel kujundada uusi juhtimisstruktuure, et kaasata kohalikud osalejad ja kodanikuühiskond õiglaste ja asjakohaste meetmete kavandamisse ja rakendamisse kooskõlas tegelikkusega, milles nad tegutsevad. |

Brüssel, 19. veebruar 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

[(1)](#ntc1-C_2020120ET.01000101-E0001)  Euroopa Keskpanga presidendi Christine Lagarde’i pressikonverentsi sissejuhatav avaldus, 12. detsember 2019.

[(2)](#ntc2-C_2020120ET.01000101-E0002)  2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegia (COM(2019) 650 final).

[(3)](#ntc3-C_2020120ET.01000101-E0003)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal „Aruteludokument „Euroopa kestliku arengu saavutamine aastaks 2030“ ([ELT C 47, 11.2.2020, lk 1](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC))“.

[(4)](#ntc4-C_2020120ET.01000101-E0004)  „Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development“ („Muudame oma maailma: kestliku arengu tegevuskava aastani 2030“).

[(5)](#ntc5-C_2020120ET.01000101-E0005)  [ELT C 190, 5.6.2019, lk 24](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_190_R_TOC).

[(6)](#ntc6-C_2020120ET.01000101-E0006)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. juuli 2019. aasta arvamus teemal „Vastupidavam ja jätkusuutlikum Euroopa majandus“ ([ELT C 353, 18.10.2019, lk 23](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(7)](#ntc7-C_2020120ET.01000101-E0007)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. juuli 2019. aasta arvamus teemal „Euroopa majandus- ja rahaliidu väljakujundamise uus visioon“ ([ELT C 353, 18.10.2019, lk 32](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(8)](#ntc8-C_2020120ET.01000101-E0008)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2017. aasta arvamus teemal „Sotsiaalse mõõtme ja Euroopa sotsiaalõiguste samba mõju Euroopa Liidu tulevikule“ ([ELT C 81, 2.3.2018, lk 145](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), punktid 1.2 ja 2.2.

[(9)](#ntc9-C_2020120ET.01000101-E0009)  Nt järgmistes arvamustes: „Tõhusate ja usaldusväärsete sotsiaalhoolekandesüsteemide põhimõtted“ ([ELT C 13, 15.1.2016, lk 40](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2016_013_R_TOC)), „Sotsiaalse mõõtme ja Euroopa sotsiaalõiguste samba mõju Euroopa Liidu tulevikule“ ([ELT C 81, 2.3.2018, lk 145](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)) ning „Ettepanek: nõukogu soovitus, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele“ ([ELT C 440, 6.12.2018, lk 135](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_440_R_TOC)).

[(10)](#ntc10-C_2020120ET.01000101-E0010)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. septembri 2019. aasta arvamus teemal „Euroopa sotsiaalõiguste sammas – esialgse rakendamise hindamine ja soovitused edaspidiseks“ ([ELT C 14, 15.1.2020, lk 1](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_014_R_TOC)).

[(11)](#ntc11-C_2020120ET.01000101-E0011)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. juuli 2019. aasta arvamus teemal „Ettevõtlust ja innovatsiooni toetava ühtse turu edendamine“ ([ELT C 353, 18.10.2019, lk 6](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)), punktid 1.3 ja 1.5.

[(12)](#ntc12-C_2020120ET.01000101-E0012)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. juuli 2019. aasta arvamus teemal „Ettevõtlust ja innovatsiooni toetava ühtse turu edendamine“ ([ELT C 353, 18.10.2019, lk 6](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)), punktid 1.3 ja 1.5.

[(13)](#ntc13-C_2020120ET.01000101-E0013)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. oktoobri 2017. aasta arvamus teemal „Digitaalse ühtse turu vahekokkuvõte“ ([ELT C 81, 2.3.2018, lk 102](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), punkt 1.8.

---

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 14.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 120/7 |

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Soovitus: nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta“

[COM(2019) 652 final]

(2020/C 120/02)

| | |
| --- | --- |
| Raportöör: | Petr ZAHRADNÍK |

| | |
| --- | --- |
| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 6.2.2020 |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 4.2.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 19.2.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 550 |
| Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) | 129/10/17 |

1.   Järeldused ja soovitused

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtab murelikult teadmiseks euroala majandusvõimsuse vähenemise ja töötuse määra vähendamise protsessi järkjärgulise peatumise, millega kaasneb majandusvõimsust mõjutavate riskitegurite pidev rohkenemine. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | Sellegipoolest peab komitee Euroopa rohelise kokkuleppe sisu ELi ja euroala tulevase majandusliku paradigma oluliseks elemendiks. See võib olla põhimõttelise muutuse lähte- ja pöördepunkt. Palju sõltub sellest, kuidas selle muutusega toime tullakse. Kui seda juhitakse edukalt, saab Euroopas nii majanduses kui ka ühiskonnas teha kvalitatiivseid edusamme. Teisalt võib ebaõnnestumine osutuda saatuslikuks ELi kui sellise terviklikkusele. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3. | Majandusarengu oluline parameeter nii traditsioonilisest vaatenurgast kui ka Euroopa rohelises kokkuleppes sisalduvate uute elementide seisukohast on püsivad territoriaalsed lahknevused ja erinevused ELis, mis jäävad püsima vaatamata sellele, et viimastel aastatel on lähenemine olnud suhteliselt edukas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4. | Arvestades vajadust lähenemisprotsessile kaasa aidata ja seda kiirendada, nõustub komitee seisukohaga, et Euroopa roheline kokkulepe võib olla platvorm ühise Euroopa lisaväärtuse edendamiseks. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5. | Komitee märgib, et vaatamata püsivatele riskiteguritele, iseäranis mõnes liikmesriigis, on euroala finantssektori seisund, stabiilsus ja toimimine paranenud. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6. | Komitee on veendunud, et Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamisega seotud struktuurireformid ja investeeringud võivad märkimisväärselt kaasa aidata euroala majanduslikule heaolule, sealhulgas nendes liikmesriikides, kus kasvupotentsiaal on praegu alla keskmise. See võib aidata kaasa lähenemisprotsessile euroalal ja ELis tervikuna. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7. | Komitee rõhutab tungivalt, et Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamine nõuab suuri rahalisi vahendeid, mis ei ole praeguse seisuga veel täies mahus tagatud. Iseäranis tekitab muret õiglase ülemineku fondile ja mehhanismile ette nähtud rahastuse ebapiisavus. Komitee lisab, et selleks on oluline kaasata protsessi täiendavaid riigisiseseid avaliku ja erasektori vahendeid ning luua vajalikud tingimused nende eraldamiseks, et saavutada rohelise kokkuleppe eesmärgid. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8. | Komitee rõhutab, et eelseisval perioodil on jätkuvalt vaja ettevaatlikult jõulist eelarvepoliitikat, pidades eelkõige silmas eeldatavat majanduskasvu aeglustumist, tagades samal ajal tasakaalustatud koosmõju majanduspoliitika ning majandus- ja rahaliidu aluseks olevate sammaste vahel. Nn kuldreegli kohaldamine avaliku sektori investeeringutele aitaks neid eesmärke saavutada. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9. | Komitee soovitab pöörata senisest rohkem tähelepanu maksusüsteemi kohandamisele tulevaste vajadustega, pidades silmas nii tarbijate kui ka tootjate keskkonnasäästlikumat käitumist kui ka õiglase maksustamise tagamist, et vältida sissetulekute ja jõukuse taseme erinevuste edaspidist suurenemist ning hoida ära maksupettusi, maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10. | Komitee juhib tähelepanu vajadusele viia uut tüüpi finantsplatvormide dünaamilist arengut arvestades omavahel kooskõlla finantsinnovatsiooni areng ning finantsturgude järelevalve ja reguleerimise eeskirjade kehtestamine. Komitee rõhutab finantsturgude stabiilsuse tagamise suurt olulisust. Seejuures on komitee korduvalt juhtinud tähelepanu viivitustele ülejäänud oluliste elementide rakendamisel, mis on määrava tähtsusega rahandusliidu lõpuleviimiseks. |

2.   Taust

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | Euroala majandusvõimekus on vähenemas, töötuse määr enam ei lange ning inflatsioon on mõõdukast suurenemisest hoolimata endiselt madal ja jääb inflatsioonieesmärgist allapoole. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | 2020. aasta väljavaateid seostatakse riskitegurite suurema esinemissageduse ja sellest tuleneva ebakindlusega. Need riskid võivad lähiaastatel viia pikema perioodini, mil majanduskasv jääb nõrgaks ning inflatsioon ja palgakasv madalaks ning sissetulekute ebavõrdsus suureneb, välja arvatud juhul, kui investeeringud taastuvad jõudsalt, eriti suure tootlikkusega sektorites, milles euroala ja EL suudavad ülemaailmselt konkureerida. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3. | Hoolimata headest tööturutingimustest oli reaalpalga tõus 2018. ja 2019. aastal aeglane ja tagasihoidlik, jäädes alla 1 %. Ent tõus on endiselt väga ebaühtlane ja jõukuse jaotumine ei ole tasakaalus. Pigem on paljudel juhtudel palkade ebavõrdsus suurenenud ja mõnes riigis on reaalpalk endiselt väiksem kui kümme aastat tagasi. See aitab suurendada palgavaeste ehk nende inimeste arvu, kellel on töötamisest hoolimata raske ületada vaesuspiiri või keda ohustab sotsiaalne tõrjutus. Reaalpalga kasv ja vaesuse vähendamine on olulised elatustaseme ja eratarbimise tõstmiseks, millel on positiivne mõju tootmisele ja majanduskasvule. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | Jooksevkonto suur ülejääk vähenes ning lõhe puudujäägiga liikmesriikide ja ülejäägiga liikmesriikide vahel veidi vähenes, peamiselt tänu vähenenud välisnõudlusele. Sellegipoolest on mõnes liikmesriigis endiselt jooksevkonto ülemäärane ülejääk. Investeeringute ja palkadega seotud meetmed, mis võimaldaksid seda ülejääki vähendada, aitaksid euroala nõrka majanduskasvu pöörata tõususuunda. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | Täiesti uus element on Euroopa roheline kokkulepe, mida tajutakse pikaajalise võimalusena, millel võib juba lühikese aja jooksul olla mõju kestlikule majanduskasvule. Ent kokkulepe põhjustab lühikeses ja keskpikas perspektiivis suuri finantskulusid. Äärmiselt tähtsad on ka uued kavandatud vahendid: kestliku Euroopa investeerimiskava ja õiglase ülemineku fond. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.6. | Jätkuvalt on probleemiks ebaühtlus euroala majandusarengus, mis on põhjustatud nii varasema majanduskriisi rängast mõjust kui ka struktuuriliste probleemide erinevustest liikmesriikide majanduses, mistõttu ei ole võimalik täielikult ära kasutada iga liikmesriigi majanduslikku potentsiaali. Need erinevused kajastuvad ka tõsistes sotsiaalsetes tagajärgedes, iseäranis püsivas vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses. Kuigi selles kategoorias on praegu umbes 5 miljonit inimest vähem kui 2012. aastal, küsib komitee õigustatult, kas eeldatava majanduskasvu aeglustumise korral ei ole ohtu, et selline olukord võib korduda, ning kas EL ja liikmesriigid on nüüd paremini valmis sellele ohule vastu astuma. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.7. | Euroala finantssektori seisund, stabiilsus ja toimimine on pärast kriisi märkimisväärselt paranenud, kuid endiselt esineb riske ja ebaterveid ilminguid, eriti mõne riigi finantssüsteemi puhul. |

3.   Üldised märkused

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1. | Komitee märgib, et euroala on endiselt majanduskasvu faasis, ent kasv on aeglustumas. Praeguses etapis on oluline tunnistada, et majandus- ja rahaliit põhineb rahandus- ja finantssambal, majandussambal, sotsiaalsambal ja poliitilisel sambal. Kooskõlas oma varasemate arvamustega [(1)](#ntr1-C_2020120ET.01000701-E0001) soovitab komitee tagada tasakaalu majandus- ja rahaliidu eri sammaste vahel. Hooletus ja selle tasakaalu rikkumine võivad põhjustada ohtlikke lahknevusi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2. | Komitee on seisukohal, et Euroopa rohelist kokkulepet võib siiski pidada vajalike struktuurireformide ja nendega seonduvate investeeringute rakendamise põhiparameetriks. Euroopa rohelise kokkuleppe ja struktuurireformide sümbioos, kui selle puhul peetakse kinni ÜRO kestliku arengu eesmärkidest ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetest, võib oluliselt parandada pikaajalise kestliku majanduskasvu tingimusi ning soodustada sotsiaalsete ja keskkonnaalaste negatiivsete välismõjude ja turutõrgete teatavate muude ilmingute kõrvaldamist. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3. | Komitee leiab, et kõnealused reformid on eriti olulised nende liikmesriikide jaoks, kelle kasvupotentsiaal on euroala keskmisest tunduvalt väiksem. Jõulised sihtinvesteeringud tootmissektoritesse võimaldavad neil järgmisel kümnendil sellest lõhest üle saada. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4. | Komitee rõhutab tungivalt vajadust meeles pidada hoiatust, et ilma piisavate kestlike investeeringuteta seisab euroala silmitsi pikema perioodiga, mida iseloomustavad madal potentsiaalne majanduskasv ja madal tootlikkus, madalad palgad, kasvav ebavõrdsus ja prognoosimatu inflatsioon. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5. | Komitee märgib, et järgmisel perioodil peab euroala näitama üles suuremat vastutust ja tundlikkust kliimamuutuste majandusliku mõju suhtes. Kliimamuutuste ulatus ja intensiivsus on praegu üks olulisemaid teadaolevaid ja tunnustatud ülemaailmseid süsteemseid riske. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6. | Komitee on seisukohal, et 2020. aasta kujuneb suure tõenäosusega pöördepunktiks, mil majandusparadigmat muudetakse, integreerides keskkonnakriteeriumid turuotsuste tegemisse. Sellel on kaugeleulatuvad tagajärjed ka pärast 2020. aastat. Seda pöördepunkti peetakse oluliseks mitte ainult majandussüsteemi toimimise, vaid ka majanduspoliitika oodatavate tulemuste seisukohast. Komitee hoiatab, et kui seda murrangulist etappi ebaõnnestunult juhtida, võib sellel olla hävitav mõju kogu ELi projektile. Selles küsimuses on ühine arusaam äärmiselt oluline ning see tuleb saavutada mitmel tasandil, näiteks Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide vahel, liikmesriikide vahel, pidades silmas vajadust austada olulisi territoriaalseid erinevusi ja erinevusi kodanikuühiskonna eri osade huvide vahel jne. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7. | Seepärast näeb komitee Euroopa rohelises kokkuleppes ja selle rakendamise peamistes vahendites, eelkõige kestliku Euroopa investeerimiskavas ja õiglase ülemineku fondis, võimalust reageerida tekkinud väljakutsetele ja vajadustele. Rakendamise kulg on nii euroala liikmesriikide kui ka kogu ELi huvide sidususe oluline proovikivi. Sellega seoses ei tule liikmesriikidel kaitsta mitte ainult endi, vaid austada ka teiste liikmete vajadusi ning püüda jõuda ühisele seisukohale, mis oleks kasulik neile kõigile. Seejuures tuleb arvesse võtta ka mõju ühiskonna üksikutele osadele, sealhulgas tagada kliimapoliitika kulude ja tulude õiglane jaotus liikmesriikide vahel ja sees. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.8. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa rohelise kokkuleppega kaasnevat tohutut väljakutset arvestades on ELi eelarve ühised vahendid kahtlemata täiesti ebapiisavad. Seetõttu on hädavajalik kaaluda uut raamistikku ELi ühiste strateegiliste vajaduste rahastamiseks, kaasates sellesse protsessi ka riigisisesed avaliku ja erasektori vahendid. Lisaks leiab komitee, et vahendite eraldamise võimalused ei ole olemas mitte ainult läbini rohelistes valdkondades, vaid ka valdkondades, mis võivad märkimisväärselt kaasa aidata Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele, nagu digiüleminek, võrgutööstuste arendamine või arukas ja kestlik transporditaristu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.9. | Komitee peab oluliseks, et euroala ja ELi uue kümnendi investeerimisstrateegiad oleksid rangelt kooskõlastatud ning et arvestataks kõigi asjaomaste osalejate huve. Kaks uut rahastamisvahendit – lähenemise ja konkurentsivõime eelarveline toetusvahend ning programm „InvestEU“ [(2)](#ntr2-C_2020120ET.01000701-E0002) – võivad seda eesmärki alates 2021. aastast hästi teenida, kui need tulemuslikult kombineerida ELi eelarve vahendite haldamise traditsiooniliste viiside, nt ühtekuuluvuspoliitikaga. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.10. | 2008. aastal puhkenud majanduskriisi tõttu seiskus majandusliku lähenemise protsess euroala riikide vahel. Taastumine ei ole toimunud kõikjal ühtlaselt: taastumise märke on Kesk- ja Ida-Euroopas, kuid mitte Lõuna-Euroopas. Samal ajal on Kesk-, Ida- ja Kagu-Euroopa kõige edukamad riigid möödunud mõnest ELi traditsioonilisest majandusest või neile järele jõudnud ja see protsess jätkub tõenäoliselt ka järgmisel kümnendil. Lähenemist tuleb siiski veelgi intensiivistada, kuna liikmesriikide vahel püsivad märkimisväärsed erinevused. Sellega seoses toetab komitee ELi kui terviku kestlikku ja kaasavat majanduskasvu koos sotsiaalse ja majandusliku tasakaalustamatuse vähendamisega liikmesriikides ja nende vahel. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.11. | Komitee paneb suurt rõhku majanduspoliitika eri osade tasakaalule. Eelkõige on oluline tegutseda ka eelarvepoliitika vahendite abil, nagu seda on EKP viimastel aastatel nõudnud. EKP jätkab tõenäoliselt majanduskasvule suunatud ja toetava rahapoliitika kohaldamist, mille eesmärk ei ole üksnes lähendada inflatsiooni inflatsiooni eesmärgile, vaid säilitada ka majanduskasvu soodustavad tingimused, tagades samal ajal finantsstabiilsuse. Samuti soovitab komitee tugevdada EKP rolli viimase instantsi laenuandjana. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.12. | Eelarvedistsipliini parandamine möödunud perioodil võimaldab lähitulevikus rakendada ettevaatlikult jõulist eelarvepoliitikat, pöörates samuti tähelepanu tegeliku majanduskasvu aeglustumise mõjule eelseisvatel aastatel. Praegu on palju ruumi nii investeeringuteks kui ka struktuuripoliitika rakendamise edasiseks selgeks tõhustamiseks, et suurendada majanduslikku potentsiaali ning kõrvaldada allesjäänud tasakaalustamatus ja turutõrgete ilmingud, tagades samal ajal õiglased töötingimused ja sotsiaalkaitse. See hõlmab näiteks tõhusate institutsioonide toimimise edendamist, sõltumatut ja tõhusat õigusemõistmist, kvaliteetset avalikku haldust, tugevaid korruptsioonivastase võitluse raamistikke, tõhusaid maksusüsteeme, tugevaid haridussüsteeme, turule vastavaid vahendeid ettevõtluse edendamiseks, kõrgeid töötushüvitise standardeid ning sotsiaaldialoogi struktuuride, sh kollektiivläbirääkimiste tugevdamist. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.13. | Komitee on veendunud, et olemasolevate maksusüsteemi parameetrite asjakohasust ja jätkusuutlikkust on põhjust täiendavalt arutada. Euroala iseloomustab suhteliselt suur maksukoormus, mis on kaldu ka tööjõu maksustamise suunas. Samas moodustavad keskkonna- ja omandimaksud keskmiselt väga väikese osa kogu maksutulust. Seepärast tunnistab komitee vajadust võtta kasutusele maksuvormid, mis vähendavad tööjõuga seotud maksukoormust ja suurendavad maksustamist näiteks finantsspekulatsioonide puhul. Soovitatav on kehtestada õiglased maksutingimused, eelkõige seoses digitaalmajanduse uute vormidega, kus kapital on koondunud pigem väärtuse loomisele (extraction of value) kui kaupade tootmisele ja teenuste osutamisele. Tulevikus võivad keskkonnamaksud olla oluline vahend tarbijate ja tootjate keskkonnahoidlikuma käitumise suunamiseks, ilma et see mõjutaks märkimisväärselt majanduskasvu tingimusi. Samal ajal märgib komitee, et mis tahes muudatused maksusüsteemides ei tohi enam halvendada sissetulekute ja rikkuse juba niigi ebaühtlast jaotumist. Komitee kutsub üles jätkama ja tugevdama jõupingutusi võitluses maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu (agressiivne maksuplaneerimine), et muuta maksusüsteem tõhusamaks. Komitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et liikmesriikide vahel tuleb tagada tihedam kooskõlastamine ja koostöö maksupoliitika parameetrite kindlaksmääramisel, et luua ühtsel turul õiglased tingimused. Komitee toetab ka Euroopa Komisjoni jõupingutusi ja kaalutlusi konsensuse saavutamiseks äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi suhtes ja ülevaate saamiseks kasumi jaotamisest liikmesriikide vahel. Nagu märgitud varasemas arvamuses [(3)](#ntr3-C_2020120ET.01000701-E0003) ja korratud komitee väljaandes „Maksustamine – organiseeritud kodanikuühiskonna seisukohad“, märgib komitee, et maksupoliitika üldiselt ja eelkõige maksupettuste vastu võitlemine peab jääma Euroopa Komisjoni järgmise koosseisu prioriteediks. Sellega seoses kiidab komitee heaks arutelu, mis käsitleb järkjärgulist üleminekut kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamisele ja seadusandlikku tavamenetlust maksuküsimustes, tunnistades samas, et kõigil liikmesriikidel peab igal ajal olema piisavalt võimalusi otsustusprotsessis osalemiseks. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.14. | Komitee on korduvalt märkinud, et endiselt on väga vaja ühtset turgu kujundada ja selle toimimist parandada ning luua ja tagada ausa konkurentsi ja hea ettevõtluskeskkonna tingimused. Seda probleemi saaks lahendada Euroopa poolaasta protsessiga hõlmatud tegevuste ja meetmete kaudu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.15. | Komitee on väga teadlik sellest, et Euroopa majanduse tohututel struktuursetel väljakutsetel on vältimatult sotsiaalne mõju ja sotsiaalsed tagajärjed. Uute kutseoskuste arendamiseks vajalike tingimuste tagamine ja loomine, ühelt kutsealalt teisele liikumise süsteemid ning tõhusa ja piisava sotsiaalkaitse tagamine on eeltingimus, et kõnealused probleemid lõplikult ja edukalt lahendada. Komitee leiab, et Euroopa sotsiaalõiguste sammas on selleks sobiv platvorm, ja nõustub selle sätete ülekandmisega ELi õigusaktidesse. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.16. | Komitee juhib tähelepanu ebakõlale finantssektoris innovatsiooni rakendamise kiiruse ning reguleerimissüsteemide võime vahel sellele eeskirjade ja kaitse kaudu reageerida. Traditsiooniline laenusektor näib olevat väga hästi kindlustatud üha rangemate eeskirjade abil, kuid need põhjustavad suuri nõuete täitmisega seotud kulusid, ning ettevõtluskeskkond vajaks sageli paindlikumaid ja kättesaadavamaid vahendeid. Selles mõttes moodustavad pangandusliit ja euroala märkimisväärse ökosüsteemi, kuid sellegipoolest oodatakse neilt tõhusamaid reguleerimissüsteeme ja eeskirju, et hoogustada investeeringuid kogu ühtsel turul ning kõrvaldada tõkked tagamaks, et riigipiirid ei piiraks enam nii ulatuslikult finantsturgude tegevust. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.17. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et rahandusliidu (funktsionaalselt kapitaliturgude liitu lõimitud pangandusliit) ning majandus- ja rahaliidu loomise protsess on 21. sajandi teise kümnendi lõpus endiselt lõpule viimata. Komitee suhtub positiivselt tehtud edusammudesse, eelkõige majandusliidu valdkonnas, kus Euroopa poolaasta vahend ja selle pidev täiustamine on osutunud kasulikuks. Samal ajal märgib komitee murega, et rahaliidu puhul (nii mitme euroalasse veel mittekuuluva liikmesriigi seisukohast kui ka euroala välisesindatuse ja halduse osas), kuid ka rahandusliidu puhul ei ole viimastel kuudel käegakatsutavaid edusamme tehtud. Komitee tervitab asjaolu, et euroala finantssektori vastupanuvõime ja tugevus on suurenenud, ning toetab meetmeid allesjäänud puuduste kõrvaldamiseks. Komitee kutsub üles kiiresti rakendama Euroopa hoiuste tagamise skeemi ning tervitab Euroopa Komisjoni teadaannet Euroopa järelevalve- ja reguleeriva raamistiku, sealhulgas rahapesuvastaste meetmete tugevdamise kohta. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.18. | Majandus- ja rahaliidu poliitilise samba tugevdamise osas tervitab komitee Euroopa Komisjoni seisukohta sotsiaalpartnerite kaasamise kohta tööhõive- ning sotsiaal- ja majandusküsimustele keskendatud reformidesse ning peab seda oluliseks sammuks isevastutuse tugevdamisel ja reformide elluviimise toetamisel. Iseäranis on aga sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna kui terviku kaasamine otsustava tähtsusega majandus- ja rahaliidu finants-, majandus-, sotsiaal- ja poliitilise samba vahelise tasakaalu seisukohast. |

4.   Konkreetsed märkused

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.1. | Komitee on seisukohal, et rohelise mõõtme ja selle sotsiaalse mõju kajastamine majandussüsteemis ning majanduses osalejate, poliitikakujundajate ja -rakendajate igapäevases käitumises on vältimatu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.2. | Rohelise kokkuleppe kavva tuleb lõimida sotsiaalne mõõde. Samal ajal kui peame tegelema kliimamuutuste probleemiga, tuleb edendada ka kaasavat majanduskasvu, parandada majanduse kohanemisvõimet, vähendada ebavõrdsust, saavutada kõigile töötajatele õiglased töötingimused, tugevdada haridussüsteeme töötajate koolitamiseks süsteeme ning tegeleda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse küsimustega. Komitee tervitab Euroopa sotsiaalõiguste samba ja kestliku arengu eesmärkide lisamist Euroopa poolaasta protsessi. Seda tuleb siiski veelgi formaliseerida. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.3. | Komitee võtab suure huviga teadmiseks ettepaneku luua kestliku Euroopa investeerimiskava ja õiglase ülemineku fond, hindab kõrgelt neile eesmärkide seadmist ning tervitab nende jaoks kavandatud meetmeid, näiteks ELi eelarvest kliima- ja keskkonnameetmetele tehtavate kulutuste osakaalu suurendamist. Siiski lisab komitee, et kestliku Euroopa investeerimiskava ei ole veel piisav. Investeerimiskava peaks võimaldama investeeringuid ligikaudu 100 miljardi euro ulatuses aastas. Euroopa Komisjoni hinnangul on aga ELi kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks 2030. aasataks vaja ligikaudu 260 miljardit eurot täiendavaid investeeringuid aastas. Eelkõige tuleks sellega seoses tugevdada kogu õiglase ülemineku mehhanismi tuumaks olevat õiglase ülemineku fondi. Üksikasjalikumad hinnangud esitatakse komitee tulevastes arvamustes kõnealuste algatuste kohta. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.4. | Komitee teeb ettepaneku käsitleda Euroopa rohelist kokkulepet platvormina, mille abil edendada ühist Euroopa lisaväärtust, ühiseid vajadusi ja huve ning kaasinvesteeringuid, mille tulemused toovad kasu kogu ELile ja euroalale, mitte ainult teatavatele osalejatele. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.5. | Euroopa rohelise kokkuleppe eduka rakendamise seisukohast on väga oluline, et võetavad meetmed jaotuksid tasakaalustatult kogu ELis ja euroalal. Komitee peab seda parameetrit oluliseks, et tagada soodsad tingimused jätkuvaks lähenemiseks ja makromajanduslikuks stabiilsuseks. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.6. | Komitee on teadlik sellest, et eelarve kestlikkuse seisukohast on väga oluline riiklike eelarvemehhanismide ettevaatlik kasutamine ja nende menetluslikult nõuetekohane toimimine. Tulude poolel hõlmab see nt maksusüsteemide õiglust ja läbipaistvust ning maksukuulekust, kulude poolel asjakohaste eeskirjade kehtestamist riigihangetele ning kriteeriumide kohaldamist avaliku sektori kulutuste tõhususe ja kvaliteedi kindlaksmääramiseks ja mõõtmiseks. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.7. | Komitee soovitab, et ühtse turu toimimise ja selle Euroopa poolaastaga seotuse parandamise osana tuleks riigipõhistes soovitustes sihipäraste eesmärkide seadmise, ELi eelarvega järjepidevuse tagamise ja soovitustest tulenevate kohustuste range täitmise kaudu süstemaatiliselt hinnata nendest protsessidest saadavat kasu, et saavutada fiskaalvõimekus, suurendada Euroopa kui terviku konkurentsivõimet ning parandada keskkonnaalast ja sotsiaalset kestlikkust. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.8. | Meie huvi ei tohiks olla suunatud üksnes avaliku sektori võlale, vaid ka üldsuse jõukuse kaitsele. Küsimus ei ole vaid märkimisväärseid vahendeid nõudvas kliimamuutustega tegelemises. Pärast avaliku sektori investeeringute mahu paigalseisu on väga oluline suurendada investeeringuid avalikku taristusse (näiteks digiülemineku valdkonnas), mis ei toeta mitte ainult lühiajalist majanduskasvu, vaid tagab ka pikaajalise tootmisvõimsuse tulevase jõukuse ja konkurentsivõime huvides. Kooskõlas Euroopa Komisjoni argumentidega nõuab eelarvepoliitika vastastikust täiendavust EKP rahapoliitilise seisukohaga. Fiskaalpoliitika nn kuldreegli kohaldamine avaliku sektori investeeringutele võiks tuua kaasa sel eesmärgil tehtavate avalike investeeringute märkimisväärsema kasvu ja seda soodustada, säilitades samal ajal eelarvedistsipliini. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.9. | Selleks et suurendada euroala paindlikkust ja vastupanuvõimet majandusšokkidele, on asjakohane võtta kasutusele vahend, mille abil toetada liikmesriike selliste šokkide tagajärgedega tegelemisel ja neid senisest paremini ennetavalt ette valmistada neile vastu seisma. Seetõttu väljendab komitee heameelt nii kavandatava lähenemise ja konkurentsivõime eelarvelise toetusvahendi (BICC) [(4)](#ntr4-C_2020120ET.01000701-E0004) kui ka kokkuleppe suhtes Euroopa stabiilsusmehhanismi tugevdatud rolli kohta. Samal ajal hoiatab komitee ohustamast tasakaalu peamiste sammaste vahel, millele majandus- ja rahaliit on rajatud (vt eespool). Stabiliseerimisvahendite haldamise osas toetab komitee demokratiseerimist Euroopa Parlamendi ja sotsiaalpartnerite suurema kaasamise vormis majandus- ja rahaliidu poliitilise samba raames, austades samal ajal Euroopa sotsiaalõiguste samba ja kestliku arengu eesmärkide põhimõtteid. |

Brüssel, 19. veebruar 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

[(1)](#ntc1-C_2020120ET.01000701-E0001)  [ELT C 47, 11.2.2020, lk 106](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC), [ELT C 353, 18.10.2019, lk 32](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC).

[(2)](#ntc2-C_2020120ET.01000701-E0002)  Kõnealustele teemadele pöörati hiljuti erilist tähelepanu komitee arvamustes [ELT C 47, 11.2.2020, lk 106](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC), [ELT C 62, 15.2.2019, lk 131](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_062_R_TOC) ja [ELT C 282, 20.8.2019, lk 20](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_282_R_TOC).

[(3)](#ntc3-C_2020120ET.01000701-E0003)  [ELT C 353, 18.10.2019, lk 90](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC).

[(4)](#ntc4-C_2020120ET.01000701-E0004)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus [ELT C 47, 11.2.2020, lk 106](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC).

---

LISA

Täiskogus vastu võetud muudatusettepanekute kohaselt muudeti sektsiooni arvamuses järgmist punkti, kuigi selle esialgse kuju säilitamine kogus hääletamisel enam kui veerandi häältest (kodukorra artikli 59 lõige 4):

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.13. | Komitee on veendunud, et olemasolevate maksusüsteemi parameetrite asjakohasust ja jätkusuutlikkust on põhjust täiendavalt arutada. Euroala iseloomustab suhteliselt suur maksukoormus, mis on kaldu ka tööjõu maksustamise suunas. Samas moodustavad keskkonna- ja omandimaksud keskmiselt väga väikese osa kogu maksutulust. Seepärast tunnistab komitee vajadust võtta kasutusele maksuvormid, mis vähendavad tööjõuga seotud maksukoormust ja suurendavad maksustamist näiteks finantsspekulatsioonide puhul. Soovitatav on kehtestada õiglased maksutingimused, eelkõige seoses digitaalmajanduse uute vormidega, kus kapital on koondunud pigem väärtuse loomisele (extraction of value) kui kaupade tootmisele ja teenuste osutamisele. Tulevikus võivad keskkonnamaksud olla oluline vahend tarbijate ja tootjate keskkonnahoidlikuma käitumise suunamiseks, ilma et see mõjutaks märkimisväärselt majanduskasvu tingimusi. Samal ajal märgib komitee, et mis tahes muudatused maksusüsteemides ei tohi enam halvendada sissetulekute ja rikkuse juba niigi ebaühtlast jaotumist. Komitee kutsub üles jätkama ja tugevdama jõupingutusi võitluses maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu (agressiivne maksuplaneerimine), et muuta maksusüsteem tõhusamaks. Komitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et liikmesriikide vahel tuleb tagada tihedam kooskõlastamine ja koostöö maksupoliitika parameetrite kindlaksmääramisel, et luua ühtsel turul õiglased tingimused. Komitee toetab ka Euroopa Komisjoni jõupingutusi ja kaalutlusi konsensuse saavutamiseks äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi suhtes ja ülevaate saamiseks kasumi jaotamisest liikmesriikide vahel. Komitee, kes toetab komisjoni algatust kvalifitseeritud häälteenamuse kohta, peab oluliseks, et seda rakendataks järk-järgult ja et selle kohaldamise tingimuste suhtes saavutataks laialdane konsensus. |

Hääletuse tulemus:

| | |
| --- | --- |
| Poolt: | 80 |
| Vastu: | 48 |
| Erapooletuid: | 21 |

---