xml version="1.0" encoding="UTF-8"?


Den Europæiske Unions C 120/14.


| | | |
| --- | --- | --- |
| | | ISSN 1977-0871 |
| Den Europæiske Unions Tidende | | C 120 |
| European flag | | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang 14. april 2020 |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| Indhold | | Side |
| | III   Forberedende retsakter | |
| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | |
| | EØSU's 550. plenarforsamling, 19.2.2020-20.2.2020 | |
| 2020/C 120/01 | [Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Den Europæiske Centralbank, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank — Årlig strategi for bæredygtig vækst 2020 (COM(2019) 650 final)](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.120.01.0001.01.DAN.xhtml) | [1](#C_2020120DA.01000101.doc) |
| 2020/C 120/02 | [Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet (COM(2019) 652 final)](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.120.01.0007.01.DAN.xhtml) | [7](#C_2020120DA.01000701.doc) |

---

| | |
| --- | --- |
| DA | |

---

III Forberedende retsakter

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

EØSU's 550. plenarforsamling, 19.2.2020-20.2.2020

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 14.4.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 120/1 |

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Den Europæiske Centralbank, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank — Årlig strategi for bæredygtig vækst 2020

(COM(2019) 650 final)

(2020/C 120/01)

| | |
| --- | --- |
| Ordfører: | Tommaso DI FAZIO |

| | |
| --- | --- |
| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 6.2.2020 |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget i sektionen | 4.2.2020 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 19.2.2020 |
| Plenarforsamling nr. | 550 |
| Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) | 120/1/3 |

1.   Konklusioner og anbefalinger

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | EØSU glæder sig over tilgangen i den årlige strategi for bæredygtig vækst 2020, som bygger på de fire grundpiller miljø, produktivitet, stabilitet og retfærdighed. Udvalget mener især, at målet om miljømæssig bæredygtighed, som det med rette fremgår af strategien, udgør et absolut referencepunkt for harmoniseringen af afgørelser og bestræbelser i hele samfundet og for de midler, som kan og vil blive afsat for at nå målene for 2030 og målene om klimaneutralitet i 2050. EØSU anbefaler i den forbindelse at give mulighed for at fremskynde disse, såfremt indikatorerne for forværring af miljøet gør det nødvendigt. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | EØSU ser med tilfredshed på indarbejdelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling (verdensmålene) for 2030 i Kommissionens strategiske vision på tværs af økonomi- og beskæftigelsespolitikkerne, hvilket bidrager til en social europæisk markedsøkonomi, som er til gavn for alle, og som garanterer en bæredygtig, inklusiv og konkurrencedygtig vækst. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3. | EØSU er overbevist om, at bæredygtighed er et afgørende element i enhver vellykket konkurrencestrategi, og at Europa bør styrke de økonomiske drivkræfter ved at forbedre sin globale position som innovator på grundlag af modellen for den cirkulære økonomi og omstillingen til nye paradigmer for bæredygtig udvikling. Det vil bidrage til at skabe den næste generation af forretningsmuligheder, som er drevet af efterspørgslen efter bæredygtige løsninger. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4. | EØSU udtrykker tilfredshed med den ændring, der lægges op til i den årlige strategi, og som gør op med den nuværende mentalitet, hvor der fokuseres på kort- og mellemlangsigtede planer og mål, for i stedet at fastlægge strategier på langt sigt. Sådanne strategier nødvendiggøres af de investeringer, der skal til for at gennemføre strategien for miljømæssig bæredygtighed gennem de komplekse integrerede energi- og klimaplaner, som er udarbejdet af medlemsstaterne og godkendt af Kommissionen. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5. | EØSU opfordrer Kommissionen til at inkludere behovet for en hurtig udvikling af intelligente og interoperable infrastrukturnet, både materielle og immaterielle, i denne strategiske vision, da de er en forudsætning for en bæredygtig gennemførelse og udvikling af et veludrustet og sammenhængende kontinentalt indre marked med henblik på at sikre en harmonisk, retfærdig og inklusiv vækst. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6. | EØSU støtter tendensen i den årlige strategi i retning af investeringer i de immaterielle sektorer undervisning, uddannelse og opkvalificering, idet udvalget anser disse sektorer som uundværlige og af afgørende betydning. De er en investering på langt og meget langt sigt i styrkelsen af vores samfund, kultur og internationale konkurrenceevne. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7. | EØSU er enigt i og støtter tendensen til at udvikle og afsætte flere midler til forskning og innovation, da det vil være en investering på langt sigt af strategisk betydning for hele EU's konkurrenceevne på internationalt niveau. Det gælder især investeringer i de sektorer, som er kendetegnet ved modernisering og udskiftning til miljøvenlige teknologier med hensyn til energi, transport og opvarmning og klimatisering af bygninger, såsom enhver af de industrielle sektorer, landbruget og servicesektoren, gennem en stadig mere omfattende anvendelse af innovative teknologier, særligt hvad angår digitale teknologier, kunstig intelligens og 5G-teknologi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8. | EØSU finder det beklageligt, at Kommissionens meddelelse kun har begrænset fokus på EU's årlige vækstundersøgelse og begrænser sig til at fastslå, at »de økonomiske udsigter på kort sigt overskygges af et langt mindre gunstigt økonomisk og geopolitisk miljø og en stor usikkerhed«, og at »investeringerne og den potentielle vækst ligger imidlertid stadig under niveauet fra før krisen«. Denne situation vil også kunne blive påvirket af et brexit, der ikke forløber harmonisk. Ifølge EØSU bør den højeste prioritet være at fremme bæredygtig vækst, særligt i de mest sårbare lande og regioner, med en kraftig stigning i det europæiske BNP for at skabe den fremgang og velstand, der er nødvendig for at understøtte strategien. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9. | EØSU tilslutter sig dog alle de strategiske retningslinjer for vækst og for det europæiske semester 2020. Udvalget tilslutter sig også de problematikker, der udpeges med hensyn til at nå de forskellige mål, særligt problematikken hvad angår de investeringer, der er nødvendige for at gennemføre miljøprogrammerne, som under den gældende stabilitetspagt og dens stramme regler kan gøre det svært at sikre en ensartet gennemførelse af energi- og klimaplanerne i medlemsstaterne. Det kan nemt vise sig, at målene om miljøgenopretning kun nås i de EU-stater, som opfylder eller går videre end kravene i stabilitetspagten, hvilket vil hindre opnåelsen af EU's overordnede mål, da man kun opnår et delvist resultat for området, og målet om, at EU samlet set skal være et referencepunkt for resten af verden, bliver således sværere at nå. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10. | EØSU håber derfor, at man vil undersøge og vedtage foranstaltninger til regulering af investeringer, som, under hensyntagen til stabilitetspagtens begrænsninger eller med undtagelse af disse og af statsstøttereglerne, giver alle landene mulighed for at foretage de nødvendige investeringer for at nå de mål, der er fastsat for dem i de integrerede energi- og klimaplaner, som er godkendt af Kommissionen. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.11. | EØSU ser positivt på forslaget i den årlige strategi for bæredygtig vækst 2020 om at anvende alle de midler og finansielle løftestænger, som allerede findes i de aktuelle instrumenter i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, hvilket også blev offentliggjort i en præsentation for Europa-Parlamentet den 15. januar 2020. Men udvalget håber ligeledes på en forøgelse af de finansielle midler, hvis det skulle vise sig at være nødvendigt for at nå målene. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.12. | EØSU opfordrer Kommissionen til at føre effektiv og proaktiv kontrol med de resultater, som de enkelte medlemsstater skal nå ifølge de vedtagne energi- og klimaplaner, og gøre en indsats for at hjælpe dem med at løse både finansielle og metoderelaterede problemer, dog uden anvendelse af kritik. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.13. | EØSU er enigt i, at der er behov for at styrke det finansielle systems stabilitet og modstandsdygtighed og stramme bestemmelserne vedrørende de finansielle markeder for at styrke den europæiske valutas internationale rolle og træffe forholdsregler mod eventuelle nye kriser, som kan opstå andre steder i verden og få konsekvenser for Europa som følge af globaliseringen. Det kan gøres ved at stramme de makroprudentielle regler og andre foranstaltninger til sikring af den finansielle stabilitet i medlemsstaterne. Den kommende strategiske revision af ECB's pengepolitik [(1)](#ntr1-C_2020120DA.01000101-E0001) bør, ud over den igangværende proces med at fuldføre bank- og kapitalmarkedsunionen, i højere grad fokusere på at fremme økonomisk vækst i euroområdet og styrke euroens internationale rolle. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.14. | EØSU understreger, at et centralt element i strategien for bæredygtig vækst 2020 må være at bevare borgernes velfærd ved at fastholde og styrke de etablerede sociale rettigheder, som gør EU til det vigtigste referencepunkt i verden. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.15. | EØSU glæder sig over at kunne konstatere, at der sættes fokus på søjlen for sociale rettigheder i strategien for bæredygtig vækst 2020. EØSU håber, at målene for det europæiske semester vil have særligt fokus på ligestilling mellem kønnene, særligt hvad angår kvinders rettigheder på arbejdsmarkedet, opnåelse af ligeløn, sikkerhed i ansættelsen for kvinder med børn, også med henblik på at imødekomme den faldende befolkningstilvækst, gennemførelse af væsentlige forbedringer af lovgivningen vedrørende beskyttelse af familien, herunder forbedringer hvad angår fædres ret til barselsorlov, samt sikring af et gunstigt arbejdsmiljø for at forebygge enhver form for fysisk eller psykisk vold mod kvinder. Hvad angår ligestilling mellem kønnene bør man desuden sørge for en ensartet og ligelig anvendelse af skilsmisselovgivningen for at sikre, at begge ægtefæller har de samme rettigheder med hensyn til deres børn. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.16. | Ifølge EØSU bør EU styrke sin internationale position for at bevare den velstand, den sikkerhed og de værdier, som Unionen bygger på, og indtage en førerrolle på globalt plan ved at sikre en generel, overbevisende og sammenhængende opfyldelse af verdensmålene og en multilateral, regelbaseret verdensorden med FN i centrum, og effektivt forsvare principperne for demokrati og beskyttelse af planeten, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.17. | EØSU er overbevist om, at fuldførelsen af et veludrustet og sammenhængende indre marked med borgernes og virksomhedernes behov i centrum i høj grad kan bidrage til væksten, hvis der er fokus på borgerne og virksomhederne, og bør være et centralt element i en harmonisk og inklusiv europæisk integration, som er fornyet, opdateret og forenelig med de nye teknologier og infrastrukturer på et fuldt ud interoperabelt digitalt indre marked. En model med menneskeorienterede virksomheder, såsom de socialøkonomiske virksomheder, bør spille en fremtrædende rolle i omstillingen til den europæiske grønne pagt. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.18. | EØSU finder det nødvendigt at etablere en solid infrastruktur for forvaltning af det indre marked på EU-plan og nationalt plan suppleret af en gennemgribende administrativ forenkling, en omfattende digitalisering og en intensiv kapacitetsopbygningsindsats fra alle interesserede parter. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.19. | EØSU mener, at gennemførelsen af den foreslåede strategi kan støde på risici og modstand, hvis den ikke følges op af nye forvaltningsmekanismer, der er i stand til at inddrage borgerne og virksomhederne samt offentlige og private aktører på lokalt og regionalt plan som proaktive spillere i en bottom up-tilgang, der kan fremhæve og afhjælpe de konkrete problemstillinger i felten. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.20. | EØSU anbefaler derfor nye forvaltningsstrukturer på de forskellige niveauer, der kan sikre deltagelse og inddragelse af lokalsamfundet og civilsamfundet i udformningen og gennemførelsen af foranstaltninger, som er retfærdige og afspejler de forhold, de arbejder under. |

2.   Kommissionens forslag til den årlige strategi for bæredygtig vækst 2020

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | Alle er efterhånden enige om, at der er behov for en ny global langsigtet strategi for bæredygtig og inklusiv vækst for Europas fremtid — ledsaget af en omfattende gennemførelsesplan for at opfylde verdensmålene senest i 2030 — som dækker alle de aspekter, der påvirker samfundet, de europæiske borgere, virksomhederne og det miljø, de arbejder i, samt industrien og dens konkurrenceevne, lige fra investeringer og offentlige udbud til handel, kompetencer, innovation og støtte til små og mellemstore virksomheder (SMV'er). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | Med EU's årlige vækstundersøgelse bør medlemsstaterne tage hensyn til de prioriteter, som Kommissionen har fastlagt deri, i forbindelse med udarbejdelsen af deres nationale politikker og strategier vedrørende deres stabilitets- og konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2.3. | Meddelelsen om den årlige strategi for bæredygtig vækst 2020 [(2)](#ntr2-C_2020120DA.01000101-E0002) har til formål at fremlægge Kommissionens syn på de politiske prioriteter, som medlemsstaterne skal tage hensyn til i forbindelse med udarbejdelsen af deres økonomiske politikker for 2020, og tager udgangspunkt i en integrering af verdensmålene for 2030 i de europæiske politikker og særligt: | | | | --- | --- | | — | miljømæssig bæredygtighed, produktivitetsgevinster, retfærdighed og makroøkonomisk stabilitet som dimensionerne af en ny model for EU's økonomiske politik i de kommende år | | | | | --- | --- | | — | behovet for at udvikle en sådan ny vækstmodel for på effektiv vis at overvinde de langsigtede udfordringer, der forandrer det europæiske samfund | | | | | --- | --- | | — | sikring af Europas politiske og økonomiske lederskab på globalt plan på grundlag af den nye model, som øger vækstpotentialet | | | | | --- | --- | | — | opvejning på kort og langt sigt af omkostningerne og fordelene ved sådanne politikker og strukturreformer: fordeling af fordelene og begrænsning af omkostningerne for de mest udsatte grupper | | | | | --- | --- | | — | betydelige offentlige og private investeringer for at maksimere synergierne mellem de forskellige, skitserede politiske mål, også for at »investere rekordstore beløb i banebrydende forskning og innovation« og i uddannelse, navnlig for at »opfylde de eksisterende klima- og energimål for 2030« | | | | | --- | --- | | — | optimering af den vigtigste drivkraft for EU-budgettet for 2021-27 for at gennemføre de politiske ambitioner: »en investeringsplan for et bæredygtigt Europa bygger på eksisterende og nye mekanismer og vil tilvejebringe de investeringer, der er nødvendige for at indfri den europæiske grønne pagt«, og en »mekanisme for en retfærdig omstilling vil beskæftige sig med de hårdest ramte regioner og sikre, at ingen lades i stikken« | | | | | --- | --- | | — | styrkelse af den økonomiske styring og den demokratiske ansvarlighed, som skal gå hånd i hånd: øget demokratisk ansvarlighed inden for det europæiske semester og mere generelt Kommissionens hensigt om at fortsætte dialogen med medlemsstaterne og opfordre dem til at inddrage de nationale parlamenter, arbejdsmarkedets parter og alle andre relevante interessenter. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | EU og medlemsstaterne skal nu omsætte disse til en strategi og en række realiserbare tiltag. For at bæredygtighed kan blive en grundpille i politikken og tiltagene, må EU-institutionerne, medlemsstaterne og regionerne samle en lang række instrumenter, så alle borgere kan inddrages, samtidig med at man forbedrer livskvaliteten og konkurrenceevnen i EU's økonomi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | I sin resolution af 30. oktober 2019 understreger EØSU behovet for at »handle på alle niveauer samtidig og skabe en dynamik til håndtering af de presserende økonomiske, sociale og miljømæssige udfordringer« [(3)](#ntr3-C_2020120DA.01000101-E0003) og efterlyser en omfattende EU-strategi for bæredygtighed frem mod 2050 med henblik på at gennemføre FN's 2030-dagsorden [(4)](#ntr4-C_2020120DA.01000101-E0004). |

| | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2.6. | I denne resolution fremhæver EØSU ligeledes, at »dette paradigmeskifte kræver: | | | | --- | --- | | — | ændringer i forvaltningen, dvs. der er brug for specifikke forvaltningsmekanismer til at løse presserende problemer og til at tackle komplekse problemstillinger. Disse forvaltningsmekanismer skal forbinde EU og medlemsstaterne og ikke træde i stedet for foranstaltninger, som træffes på de to planer og | | | | | --- | --- | | — | integration af verdensmålene i EU's økonomiske og sociale overvågnings- og budgetprocesser«. | | | | | --- | --- | | — | Muligheden for at der kan »indgå nye, forbedrede, målbare og supplerende sociale, økonomiske og miljømæssige indikatorer i det europæiske semester for at overvåge og følge status på alle aspekter af den europæiske søjle for sociale rettigheder og dens principper samt de 17 mål for bæredygtig udvikling«. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.7. | Bæredygtighed er et afgørende element i enhver vellykket konkurrencestrategi, og Europa bør styrke de økonomiske drivkræfter ved at forbedre sin globale position som innovator på grundlag af modellen for den cirkulære økonomi. Det vil bidrage til at skabe den næste generation af forretningsmuligheder, som er drevet af efterspørgslen efter bæredygtige løsninger. En solid stigning i efterspørgslen på markedet for bæredygtige løsninger kræver sammenhæng mellem de politiske mål for bæredygtighed. |

| | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2.8. | I sin tillægsudtalelse om Årlig vækstundersøgelse 2019 [(5)](#ntr5-C_2020120DA.01000101-E0005) fremhæver EØSU, at: | | | | --- | --- | | — | der er behov for en forøgelse af de offentlige og private investeringer, særligt i sociale og uddannelsesmæssige infrastrukturer | | | | | --- | --- | | — | man bør sikre en tilpasning til verdensmålene for 2030 og planen for klima- og energiomstillingen | | | | | --- | --- | | — | strukturreformerne bør intensiveres, særligt med hensyn til strukturelle skævheder og overskud på betalingsbalancernes løbende poster | | | | | --- | --- | | — | der bør afsættes midler til fysiske, digitale og miljømæssige investeringer og til udviklingen af færdigheder og kvalifikationer | | | | | --- | --- | | — | de sociale rettigheder bør spille en central rolle i det europæiske semester på lige fod med de makroøkonomiske og finanspolitiske mål | | | | | --- | --- | | — | beskatningen bør fremme produktionsfremmende investeringer og udgifter i realøkonomien | | | | | --- | --- | | — | arbejdsmarkedets parter bør høres i de forskellige faser af det europæiske semester | | | | | --- | --- | | — | privatisering ikke bør omfatte aktiver af strategisk vigtighed. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.9. | På det makroøkonomiske plan er der »et klart behov for en ny europæisk økonomisk strategi: en positiv fortælling om den fremtidige udvikling af EU's økonomi i en global kontekst, der kan bidrage til at øge EU's modstandsdygtighed over for økonomiske chok og styrke bæredygtigheden — den økonomiske, sociale og miljømæssige — af Unionens økonomiske model, og dermed genoprette følelsen af tillid, stabilitet og delt velstand for alle europæere« [(6)](#ntr6-C_2020120DA.01000101-E0006). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.10. | Der er behov for »bæredygtig og inkluderende vækst, mindskelse af [...] ulighed, konvergens i opadgående retning, sikring af øget produktivitet og [...] konkurrenceevnen i overensstemmelse med Europa 2020-målene, [...], gode betingelser for virksomhederne og investeringer, kvalitativt gode arbejdspladser og passende lønninger, bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, stabile og bæredygtige offentlige finanser, en stabil finanssektor og opfyldelse af de globale mål for bæredygtig udvikling for 2030 (SDG) og målene i klimaaftalen fra Paris« [(7)](#ntr7-C_2020120DA.01000101-E0007). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.11. | I overbevisning om, at en realistisk fremtid for EU kun kan baseres på en kombination af et sundt økonomisk grundlag og en stærk social dimension [(8)](#ntr8-C_2020120DA.01000101-E0008), har EØSU »konsekvent slået til lyd for opadgående konvergens og en mere effektiv socialpolitik på både EU-niveau og medlemsstatsniveau« [(9)](#ntr9-C_2020120DA.01000101-E0009) med udarbejdelsen af »en tydelig og velkoordineret køreplan, hvori der fastlægges prioriteter for gennemførelsen af søjlen og håndhævelsen af eksisterende sociale rettigheder og standarder«. »En ny europæisk semesterproces bør opfylde sociale målsætninger inden for rammerne af en overvågning af sociale ubalancer, og der bør indføres nye målbare indikatorer sammen med målrettede sociale landespecifikke henstillinger« [(10)](#ntr10-C_2020120DA.01000101-E0010). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.12. | Som led i bestræbelserne på at styrke det indre marked må man »fremme en situation, der er gunstig for udviklingen af en lang række virksomhedsformer, der er rustede til at imødegå de udfordringer, samfundet står over for«. »Det skal derfor sikres, at de forskellige virksomhedsformer kan eksistere side om side og integreres [...]. Der skal dog tages højde for samtlige disse områder i forbindelse med lovgivningsmæssige tiltag og offentlige investeringer«, og man bør undgå en »one size fits all«-tilgang [(11)](#ntr11-C_2020120DA.01000101-E0011). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.13. | EØSU har understreget, at »de ændringer, som nye teknologier, kunstig intelligens og big data medfører for produktionsprocesserne og økonomien generelt, vil også medføre væsentlige ændringer på arbejdsmarkedet«, og at det er vigtigt, at »disse ændringer sker inden for rammerne af en konstruktiv social dialog og under hensyntagen til arbejdstagernes rettigheder og livskvalitet« [(12)](#ntr12-C_2020120DA.01000101-E0012). |

3.   Generelle bemærkninger

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1. | For EØSU er det en topprioritet at tilskynde til at fremme bæredygtig økonomisk vækst, som kan skabe ny og varig beskæftigelse og generere den velstand, der er nødvendig for at støtte investeringer med henblik på at øge væksten i den samlede faktorproduktivitet i en cirkulær økonomi, intensivere strukturreformerne for at sikre bedre forvaltning og større ansvarlighed, særligt på det digitale og miljømæssige område, udvikle kompetencer og kvalifikationer og forsvare de sociale rettigheder, som er nødvendige i forbindelse med den nye europæiske grønne pagt. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2. | Overgangen til en ny udviklingsmodel skal bygge på konkurrencedygtig bæredygtighed som grundstøtten i en velfungerende europæisk social markedsøkonomi. Dette bør også for fremtiden være det vejledende princip, forudsat at man beskytter borgerne og regionerne mod de forandringer, som nødvendigvis må opstå, gennem investeringer i effektive og integrerede sociale sikringssystemer. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3. | Finanskrisen har understreget betydningen af stabilitet og integration på kapitalmarkederne og de finansielle markeder, hvor fragmentering stadig er en hæmsko for virksomhedernes vækst og investeringer: det vil være nødvendigt at vedtage yderligere foranstaltninger, særligt i den finansielle sektor, for at genopbygge markedstilliden og tilliden i alle medlemsstaterne. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4. | EU har behov for en ny økonomisk strategi, som fremmer en konstant inklusiv og bæredygtig økonomisk udvikling, og som sikrer fuld og produktiv beskæftigelse og anstændigt arbejde for alle. EØSU er overbevist om, at fuldførelsen af et veludrustet og sammenhængende indre marked med borgernes og virksomhedernes behov i centrum bør være et centralt element i en harmonisk og inklusiv europæisk integration, som er fornyet, opdateret og forenelig med de nye teknologier og infrastrukturer på et fuldt ud interoperabelt digitalt indre marked. En model med menneskeorienterede virksomheder, såsom de socialøkonomiske virksomheder, bør spille en fremtrædende rolle i omstillingen til den europæiske grønne pagt. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5. | EØSU finder det nødvendigt — ud over en gennemgribende administrativ forenkling, en omfattende digitalisering og en intensiv kapacitetsopbygningsindsats fra alle interesserede parter — at etablere en solid infrastruktur for forvaltning af det indre marked på EU-plan og nationalt plan med proaktiv inddragelse af borgerne, forbrugerne og virksomhederne med henblik på at fremme udviklingen af forenklede og brugervenlige koncepter samt rettidig, gennemsigtig og effektiv gennemførelse og håndhævelse af reglerne for det indre marked som grundlag for en vellykket omstilling til et digitalt, effektivt, sammenhængende, afbalanceret og bæredygtigt EU i økonomisk, miljømæssig og social henseende. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6. | EØSU understreger, som det før har gjort, betydningen af hurtigst muligt at få »overvundet den digitale kløft på infrastruktur- og kulturområdet og mellem regionerne, som i dag er en hæmsko for EU's økonomiske og sociale udvikling og en kilde til ulighed i levevilkår og muligheder for borgere og virksomheder« [(13)](#ntr13-C_2020120DA.01000101-E0013). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7. | Hvis ikke den foreslåede strategi følges op af nye forvaltningsmekanismer, der er i stand til at inddrage borgerne og virksomhederne samt offentlige og private aktører på lokalt og regionalt plan som proaktive spillere i en bottom up-tilgang, der er i stand til at fremhæve og afhjælpe de konkrete problemstillinger i felten, mener EØSU, at den kan støde på risici og modstand, som vil kunne forsinke gennemførelsen, og opfordrer derfor de europæiske og nationale institutioner til at fastlægge forvaltningsstrukturer, der kan sikre deltagelse og inddragelse af lokalsamfundet og civilsamfundet i udformningen og gennemførelsen af foranstaltninger, som er retfærdige og afspejler de forhold, de arbejder under. |

Bruxelles, den 19. februar 2020.

Luca JAHIER

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

[(1)](#ntc1-C_2020120DA.01000101-E0001)  Indledende bemærkninger, pressekonference, Christine Lagarde, formand for ECB, den 12. december 2019.

[(2)](#ntc2-C_2020120DA.01000101-E0002)  Årlig strategi for bæredygtig vækst 2020 (COM(2019) 650 final).

[(3)](#ntc3-C_2020120DA.01000101-E0003)  EØSU's resolution om »Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs resolution om bidrag til Kommissionens arbejdsprogram for 2020 og derefter« ([EUT C 47 af 11.2.2020, s. 1](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC)).

[(4)](#ntc4-C_2020120DA.01000101-E0004)  Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling.

[(5)](#ntc5-C_2020120DA.01000101-E0005)  [EUT C 190 af 5.6.2019, s. 24](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_190_R_TOC).

[(6)](#ntc6-C_2020120DA.01000101-E0006)  EØSU's udtalelse af 17. juli 2019 om »En mere robust og bæredygtig europæisk økonomi« ([EUT C 353 af 18.10.2019, s. 23](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(7)](#ntc7-C_2020120DA.01000101-E0007)  EØSU's udtalelse af 17. juli 2019 om »En ny vision for fuldførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union« ([EUT C 353 af 18.10.2019, s. 32](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(8)](#ntc8-C_2020120DA.01000101-E0008)  EØSU's udtalelse af 19. oktober 2017 om »Indvirkningen af den sociale dimension og den europæiske søjle for sociale rettigheder på EU's fremtid« ([EUT C 81 af 2.3.2018, s. 145](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), punkt 1.2 og 2.2.

[(9)](#ntc9-C_2020120DA.01000101-E0009)  F.eks. i udtalelserne om »Principper for effektive og pålidelige socialsikringssystemer« ([EUT C 13 af 15.1.2016, s. 40](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2016_013_R_TOC)), »Indvirkningen af den sociale dimension og den europæiske søjle for sociale rettigheder på EU's fremtid« ([EUT C 81 af 2.3.2018, s. 145](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), og »Forslag til Rådets henstilling om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige« ([EUT C 440 af 6.12.2018, s. 135](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_440_R_TOC)).

[(10)](#ntc10-C_2020120DA.01000101-E0010)  EØSU's udtalelse af 25. september 2019 om »Den europæiske søjle for sociale rettigheder — evaluering af den indledende gennemførelse og anbefalinger vedrørende fremtiden« ([EUT C 14 af 15.1.2020, s. 1](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_014_R_TOC)).

[(11)](#ntc11-C_2020120DA.01000101-E0011)  EØSU's udtalelse af 17. juli 2019 om »Fremme af et iværksætter- og innovationsvenligt indre marked« ([EUT C 353 af 18.10.2019, s. 6](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)), punkt 1.3 og 1.5.

[(12)](#ntc12-C_2020120DA.01000101-E0012)  EØSU's udtalelse af 17. juli 2019 om »Fremme af et iværksætter- og innovationsvenligt indre marked« ([EUT C 353 af 18.10.2019, s. 6](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)), punkt 1.3 og 1.5.

[(13)](#ntc13-C_2020120DA.01000101-E0013)  EØSU's udtalelse af 18. oktober 2017 om »Midtvejsevalueringen af gennemførelsen af strategien for det digitale indre marked« ([EUT C 81 af 2.3.2018, s. 102](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), punkt 1.8.

---

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 14.4.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 120/7 |

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet

(COM(2019) 652 final)

(2020/C 120/02)

| | |
| --- | --- |
| Ordfører: | Petr ZAHRADNÍK |

| | |
| --- | --- |
| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 6.2.2020 |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget i sektionen | 4.2.2020 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 19.2.2020 |
| Plenarforsamling nr. | 550 |
| Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) | 129/10/17 |

1.   Konklusioner og anbefalinger

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | EØSU er bekymret over den økonomiske tilbagegang i euroområdet og det faktum, at arbejdsløsheden gradvist ophører med at falde, hvilket knytter sig til den stadig stigende forekomst af risikofaktorer, der påvirker de økonomiske resultater. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | EØSU ser imidlertid den europæiske grønne pagt som rygraden i den fremtidige økonomiske konfiguration af EU og euroområdet — den potentielle start på en grundlæggende forandring og et vendepunkt. Meget vil afhænge af, hvordan en sådan forandring tackles. Hvis den tackles med succes, kan det få Europa op i gear økonomisk og socialt. Hvis ikke, kan det bringe EU's integritet i fare. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3. | En vigtig markør for den økonomiske udvikling — både i et traditionelt perspektiv og i lyset af de nye elementer i den europæiske grønne pagt — er de vedvarende geografiske skævheder og forskelle i EU, som fortsat består på trods af den relativt vellykkede konvergens i de seneste år. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4. | EØSU er enig i, at den europæiske grønne pagt kan udgøre en platform for fremme af den fælles europæisk merværdi, som er nødvendig for at bidrage til og fremskynde konvergensen. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5. | EØSU bemærker, at der trods vedvarende risikofaktorer, navnlig i visse medlemsstater, er sket forbedringer i euroområdets finansielle sektors tilstand, stabilitet og funktionsmåde. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6. | EØSU er overbevist om, at de strukturreformer og investeringer, der kræves i forbindelse med den europæiske grønne pagt, i høj grad kan bidrage til at fremme den økonomiske velstand i euroområdet, blandt andet i de medlemsstater, hvis vækstpotentiale i øjeblikket ligger under gennemsnittet. Dette kunne skabe konvergens inden for euroområdet og i EU som helhed. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7. | EØSU understreger kraftigt, at en opfyldelse af målene i den europæiske grønne pagt vil kræve en sund kapitaltilførsel, som endnu ikke er sikret fuldstændigt. Udvalget er især bekymret over den utilstrækkelige finansiering, der er foreslået til mekanismen og Fonden for Retfærdig Omstilling. Der vil være behov for nationale offentlige og private midler, og der skal sørges for mekanismer, som kan sikre, at disse midler bliver afsat for at opfylde målene i den grønne pagt. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8. | EØSU understreger, at der fortsat er behov for en nøje afstemt aggressiv finanspolitik i den kommende periode, navnlig i betragtning af den forventede økonomiske afmatning, samtidig med at der sikres et afbalanceret samspil mellem den økonomiske politik og de søjler, som ØMU'en bygger på. At vedtage »den gyldne regel« for offentlige investeringer ville bidrage til at nå disse mål. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9. | EØSU anbefaler, at der lægges større vægt på at tilpasse skattesystemet til de fremtidige behov, både med hensyn til at fremme en mere miljøvenlig adfærd hos forbrugere og producenter, til at sikre en fair beskatning, så man undgår at forværre skævhederne i indkomstniveau og formue, samt til at anvende lovkrav for at forhindre skattesvig, -unddragelse og -undgåelse. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10. | EØSU påpeger, at det er nødvendigt at finde den rette balance mellem at muliggøre finansiel innovation og at fastsætte regler for tilsyn med og regulering af de finansielle markeder på et tidspunkt, hvor der hyppigt opstår nye former for finansielle platforme. Udvalget finder det ligeledes meget vigtigt at sikre stabilitet på de finansielle markeder. Udvalget har rent faktisk gentagne gange gjort opmærksom på forsinkelser i gennemførelsen af de resterende centrale elementer, der er nødvendige for at gennemføre den finansielle union. |

2.   Baggrund

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | Euroområdets økonomis resultater er aftagende, arbejdsløsheden er ikke længere faldende, og på trods af en moderat vækst er inflationen fortsat lav og lavere end inflationsmålet. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | Udsigterne for 2020 er forbundet med en større forekomst af risikofaktorer og deraf følgende uklarheder. Disse risici kan føre til en længere periode med svag vækst, lav inflation, lav lønudvikling og øget indkomstulighed i de kommende år, medmindre der er et stærkt investeringsopsving, navnlig i højproduktive sektorer, hvor euroområdet og EU kan konkurrere globalt. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3. | På trods af et gunstigt arbejdsmarked er der kun sket en langsom og moderat stigning i reallønnen på under 1 % i 2018 og 2019 — og selv denne stigning er meget ulige fordelt, idet der er en ubalance i formuefordelingen. I mange tilfælde er lønforskellene øget, og reallønnen er i nogle lande stadig lavere end for ti år siden. Dette er med til at øge antallet af fattige arbejdstagere — dem, der på trods af, at de er i arbejde, finder det vanskeligt at komme over fattigdomsgrænsen, eller som er i fare for social udstødelse. Det er vigtigt at øge reallønnen og mindske fattigdommen, når det drejer sig om at hæve levestandarden og øge det private forbrug med de fordele, dette har for produktionen og væksten. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | Det store overskud på de løbende poster er faldet, og forskellen mellem medlemsstater med underskud og medlemsstater med overskud er blevet mindre, først og fremmest på grund af en svækkelse af den eksterne efterspørgsel. Visse medlemsstater har dog fortsat uforholdsmæssigt store overskud. Foranstaltninger til nedbringelse heraf — i form af investeringer og lønninger — kunne bidrage til at vende den svage vækst i euroområdet. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | Den europæiske grønne pagt repræsenterer et helt nyt element. Den betragtes som en langsigtet mulighed, som allerede kan få indvirkning på den bæredygtige økonomiske vækst på kort sigt. På kort og mellemlang sigt vil den imidlertid medføre store finansielle omkostninger. De nye foreslåede instrumenter, nemlig investeringsplanen for et bæredygtigt Europa og Fonden for Retfærdig Omstilling, er i øvrigt yderst væsentlige. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.6. | Asymmetrierne i euroområdets økonomiske udvikling er fortsat en udfordring, der skyldes både de dybtgående virkninger af den tidligere økonomiske krise og diversiteten af de strukturelle problemer i de enkelte medlemsstaters økonomier, som forhindrer fuld udnyttelse af det økonomiske potentiale i de enkelte medlemsstater. Disse asymmetrier har også alvorlige sociale konsekvenser, navnlig vedvarende fattigdom og social udstødelse. Selv om der i øjeblikket er omkring fem mio. færre mennesker, som er berørt af disse problemer i forhold til 2012, har EØSU stadig belæg for at spørge, om der på baggrund af den forventede økonomiske afmatning er risiko for, at en sådan situation vil opstå igen, og om EU og medlemsstaterne nu er bedre rustet til at imødegå en sådan trussel. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.7. | Euroområdets finansielle sektors situation, stabilitet og funktion har forbedret sig væsentligt siden krisen, men der er stadig risici, og der er stadig områder, hvor systemerne ikke er helt »sunde«, navnlig visse nationale finanssystemer. |

3.   Generelle bemærkninger

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1. | EØSU bemærker, at selv om euroområdet stadig befinder sig i en periode med økonomisk vækst, er væksten begyndt at svækkes. På nuværende tidspunkt er det vigtigt at erkende, at ØMU'en er baseret på henholdsvis en pengepolitisk og finansiel, en økonomisk, en social og en politisk søjle. I overensstemmelse med sine tidligere udtalelser [(1)](#ntr1-C_2020120DA.01000701-E0001) anbefaler EØSU at sikre, at disse søjler er ligeligt afbalancerede. Hvis man ser bort fra eller ødelægger denne balance, kan det udløse faretruende skævheder. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2. | Ikke desto mindre mener EØSU, at den europæiske grønne pagt kan betragtes som et grundlæggende parameter for gennemførelsen af de nødvendige strukturreformer og indførelsen af de dertil knyttede investeringer. En symbiose mellem den europæiske grønne pagt og strukturreformerne kan i høj grad styrke betingelserne for langsigtet bæredygtig økonomisk vækst og fjerne negative sociale og miljømæssige eksterne virkninger samt visse andre markedssvigt under forudsætning af, at FN's verdensmål og principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder overholdes. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3. | EØSU mener, at disse reformer er særlig vigtige for de medlemsstater, hvis vækstpotentiale ligger et godt stykke under gennemsnittet i euroområdet. Håndfaste investeringer rettet mod produktive sektorer vil sætte disse i stand til at mindske denne kløft i det kommende årti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4. | EØSU understreger kraftigt, hvor vigtigt det er at huske på, at uden tilstrækkelige og bæredygtige investeringer risikerer euroområdet en længere periode med lav potentiel vækst og produktivitet, lave lønninger, voksende uligheder og uforudsigelig inflation. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5. | EØSU bemærker, at euroområdet i den kommende periode vil være nødt til at udvise større ansvarlighed over for og opmærksomhed på økonomiens indvirkning på klimaændringerne. Omfanget og intensiteten af klimaændringerne udgør i øjeblikket en af de største globale systemiske risici, der er kendt og anerkendt. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6. | EØSU mener, at 2020 sandsynligvis vil udgøre et vendepunkt med en ændring af det økonomiske paradigme, hvilket vil føre til integration af miljøkriterier i beslutningsprocessen på markedet. Dette vil få vidtrækkende konsekvenser, også efter 2020. Et sådant vendepunkt betragtes som afgørende, ikke alene hvad angår måden, hvorpå det økonomiske system fungerer, men også med hensyn til, hvilken økonomisk politik der planlægges. EØSU advarer om, at hvis denne afgørende fase håndteres forkert, kan virkningen på hele EU's projekt være ekstremt skadelig. Det er derfor helt afgørende, at der opnås enighed om dette blandt en lang række parter, blandt andet mellem Kommissionen og medlemsstaterne og medlemsstaterne imellem. Dette indebærer, at der tages hensyn til markante regionale forskelle og forskelle mellem interesserne i de forskellige dele af civilsamfundet osv. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7. | EØSU betragter derfor den europæiske grønne pagt og de vigtigste instrumenter til gennemførelse heraf — først og fremmest investeringsplanen for et bæredygtigt Europa og Fonden for Retfærdig Omstilling — som en mulighed for at reagere på de udfordringer og behov, der er opstået. Pagtens gennemførelse vil være en vigtig test af, om der er sammenhæng mellem interesserne hos euroområdets medlemmer og EU som helhed. I den forbindelse skal medlemsstaterne ikke alene forsvare deres egne behov, men også respektere de øvrige medlemmers og finde frem til en fælles indstilling, der kommer alle til gode. Dette må ske under hensyntagen til indvirkningen på de enkelte dele af samfundet, blandt andet ved at sikre en retfærdig fordeling af omkostninger og fordele ved klimapolitikken mellem og inden for medlemsstaterne. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.8. | EØSU henleder opmærksomheden på, at de fælles ressourcer, der er til rådighed i EU's budget, uden tvivl vil være helt utilstrækkelige i betragtning af den enorme udfordring, som den europæiske grønne pagt udgør. Det er derfor bydende nødvendigt at overveje en ny ramme for finansiering af EU's fælles strategiske behov, der også inddrager nationale offentlige og private midler i processen. EØSU tilføjer, at der ikke blot er mulighed for at fordele sådanne ressourcer i udelukkende »grønne områder«, men også i områder, der kan yde et væsentligt bidrag til at nå målene i den europæiske grønne pagt, såsom digital omstilling, udvikling af netværksindustrier og intelligent og bæredygtig transportinfrastruktur. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.9. | EØSU anser det for afgørende, at investeringsstrategierne for både euroområdet og EU i det kommende årti samordnes nøje, og at alle relevante interessenters interesser respekteres. Fra 2021 og frem vil to nye instrumenter — budgetinstrumentet for konvergens og konkurrenceevne og InvestEU-programmet [(2)](#ntr2-C_2020120DA.01000701-E0002) — i høj grad tjene dette formål, når de ledsages effektivt af traditionelle metoder til forvaltning af EU's budgetmidler, såsom samhørighedspolitikken. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.10. | Den økonomiske krise i 2008 lammede den økonomiske konvergensproces mellem landene i euroområdet. Overordnet set har genopretningen ikke fundet sted overalt: Der er en tendens til bedring i det centrale og østlige Europa, men ikke i det sydlige. Samtidig har de mest succesrige lande fra det centrale, østlige og sydøstlige Europa overhalet eller er ved at indhente nogle af de mere traditionelle EU-økonomier, og denne proces vil sandsynligvis fortsætte i det kommende årti. Der er dog behov for at øge konvergensen, da der fortsat er store forskelle medlemsstaterne imellem. På denne front støtter EØSU generelt EU's bæredygtige og inklusive vækst, der mindsker de sociale og økonomiske ubalancer i og mellem medlemsstaterne. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.11. | EØSU understreger kraftigt den kendsgerning, at de forskellige dele af den økonomiske politik skal være afbalancerede. Det er navnlig vigtigt at anvende finanspolitiske instrumenter, sådan som ECB har opfordret til i de senere år. ECB vil sandsynligvis fortsat føre en lempelig vækstorienteret ekspansiv pengepolitik, der ikke blot har til formål at bringe inflation tættere på inflationsmålet, men også at bevare gunstige vækstforhold, samtidig med at den finansielle stabilitet sikres. EØSU anbefaler desuden, at man forankrer ECB's rolle som långiver i sidste instans. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.12. | En forbedret finanspolitisk disciplin i løbet af den foregående periode gør det muligt i den nærmeste fremtid at anlægge en forsigtig aggressiv finanspolitik, samtidig med at man har efterdønningerne af en reel økonomisk afmatning i løbet af de kommende år i tankerne. Der er nu rigeligt med plads ikke blot til investeringer, men også for en yderligere synlig styrkelse af gennemførelsen af strukturpolitik med henblik på at øge det økonomiske potentiale og fjerne vedvarende ubalancer og udslag af markedssvigt, samtidig med at man sikrer rimelige arbejdsvilkår og social beskyttelse. Dette indebærer f.eks. støtte til effektive institutioner, et uafhængigt retssystem, der fungerer, god offentlig forvaltning, et solidt grundlag til bekæmpelse af korruption, effektive beskatningssystemer, gode uddannelsessystemer, markedskonforme redskaber til fremme af erhvervslivet, høje standarder for arbejdsløshedsunderstøttelse og styrkelse af mekanismerne for social dialog, herunder kollektive forhandlinger. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.13. | EØSU er overbevist om, at der er plads til yderligere overvejelser om relevansen og bæredygtigheden i skattesystemets nuværende parametre. Skattebyrden i euroområdet er forholdsvis stor, og skatten på arbejdskraft vægter uforholdsmæssigt meget. Samtidig udgør miljø- og ejendomsskatter generelt meget lidt af den samlede beskatning. EØSU bemærker derfor, at det er nødvendigt at indføre beskatningsformer, der letter skattebyrden på arbejde, men øger den på eksempelvis spekulation. Udvalget anbefaler, at der indføres en retfærdig beskatning, navnlig i forbindelse med nye former for digital økonomi, hvor kapital koncentreres mere om udvinding af værdi end produktion af varer og levering af tjenesteydelser. Miljøafgifter kan i fremtiden blive et vigtigt instrument til fremme af en grønnere forbruger- og producentadfærd uden i væsentlig grad at påvirke betingelserne for økonomisk vækst. Samtidig bemærker EØSU, at enhver ændring i skattesystemerne må forhindre en yderligere forværring af den stærkt skæve fordeling af indkomst og velstand. EØSU opfordrer til, at man fortsætter og styrker indsatsen i kampen mod skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse (aggressiv skatteplanlægning), hvilket vil føre til et mere effektivt skattesystem. EØSU er enig med Kommissionen i, at der bør være en tættere koordinering og et tættere samarbejde mellem medlemsstaterne i udformningen af en skattepolitik, der bidrager til at skabe rimelige vilkår på det indre marked. EØSU støtter også Kommissionens bestræbelser og drøftelser med henblik på at opnå konsensus om det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag (FKSSG) og en oversigt over fordelingen af overskuddet mellem medlemsstaterne. Som anført i den tidligere udtalelse [(3)](#ntr3-C_2020120DA.01000701-E0003) og gentaget i EØSU's publikation »Taxation — The views of organised civil society« mener EØSU, at skattepolitik i almindelighed og bekæmpelse af skattesvig i særdeleshed også skal være en prioritet for den næste Kommission. EØSU går derfor ind for en debat om en gradvis overgang til afstemning med kvalificeret flertal og den almindelige lovgivningsprocedure på skatteområdet, men anerkender samtidig, at alle medlemsstater til enhver tid skal have tilstrækkelig mulighed for at deltage i beslutningsprocessen. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.14. | EØSU har gentagne gange understreget, at behovet for at opretholde og forbedre det indre markeds funktion samt skabe og sikre betingelser for fair konkurrence og et erhvervsklima af god kvalitet fortsat er afgørende. Dette problem kan håndteres ved hjælp af aktiviteter og foranstaltninger inden for rammerne af det europæiske semester. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.15. | EØSU er meget vel klar over, at de enorme strukturelle udfordringer i den europæiske økonomi har uundgåelige sociale følger og konsekvenser. Det er af afgørende betydning at garantere og fremme betingelserne for udvikling af nye faglige kompetencer samt at etablere mobilitet mellem erhverv og sikre en effektiv og passende social beskyttelse, hvis løsningen på disse udfordringer skal findes. EØSU er af den opfattelse, at den europæiske søjle for sociale rettigheder er en passende platform til dette formål og er enig i, at dens bestemmelser indarbejdes i EU-retten. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.16. | EØSU henleder opmærksomheden på misforholdet mellem innovationshastigheden i den finansielle sektor og lovgivningssystemernes evne til at tilpasse sig i form af regler og beskyttelse. Den traditionelle kreditsektor ser ud til at være udmærket sikret gennem stadig strammere regler, selv om disse forudsætter høje overholdelsesomkostninger, samtidig med, at virksomhedsmiljøet ofte kræver mere fleksible og tilgængelige redskaber. I den henseende er bankunionen og euroområdet et vigtigt økosystem, men vi vil ikke desto mindre forvente, at den har mere effektive reguleringssystemer og regler til at fremme investeringer i hele det indre marked og fjerne hindringer, således at de finansielle markeder og deres aktiviteter ikke længere i vid udstrækning er begrænsede af de nationale grænser. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.17. | EØSU påpeger, at processen med at etablere en finansiel union (dvs. integration af bankunionen med kapitalmarkedsunionen) og en økonomisk og monetær union fortsat er ufuldstændig ved udgangen af det 21. århundredes andet årti. EØSU glæder sig over de fremskridt, der er gjort, navnlig inden for den økonomiske union, hvor det europæiske semester og den løbende forbedring deraf uden tvivl har vist sit værd. Samtidig noterer udvalget sig med bekymring, at der i den monetære union (både med hensyn til de medlemsstater, der stadig befinder sig uden for euroområdet, og hvad angår fremskridtet med euroområdets eksterne repræsentation og administration) og i forbindelse med den finansielle union ikke er gjort konkrete fremskridt i de seneste måneder. EØSU glæder sig over, at euroområdets finansielle sektors modstandsdygtighed og robusthed er vokset, og støtter foranstaltninger til at afhjælpe de resterende svagheder. Udvalget opfordrer til en hurtig gennemførelse af den europæiske indskudsforsikringsordning (EDIS) og glæder sig over Kommissionens meddelelse om styrkelse af EU's tilsyns- og reguleringsrammer, herunder foranstaltninger vedrørende hvidvaskning af penge. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.18. | Med henblik på også at styrke ØMU'ens politiske søjle bifalder EØSU Kommissionens holdning til inddragelsen af arbejdsmarkedets parter i reformer vedrørende beskæftigelse og sociale og økonomiske anliggender, som udvalget anser for afgørende for at styrke ejerskab og støtte til gennemførelse af reformer. Frem for alt er det vigtigt at inddrage arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet som helhed for at skabe balance mellem ØMU'ens finansielle, økonomiske, sociale og politiske søjler. |

4.   Særlige bemærkninger

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.1. | EØSU mener, at man ikke kan undgå indarbejdelsen af en grøn dimension og dens sociale forgreninger i det økonomiske system og de økonomiske og politiske aktørers daglige virke. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.2. | Den europæiske grønne pagt bør kobles sammen med den sociale dimension. Samtidig med at vi er nødt til at tackle udfordringen med klimaændringer, skal vi også fremme inklusiv vækst, forbedre den økonomiske tilpasningsevne, begrænse uligheder, skabe rimelige arbejdsvilkår for alle arbejdstagere, styrke uddannelsessystemerne for arbejdstagere og tage fat på problemer med fattigdom og social udstødelse. EØSU bifalder inddragelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og verdensmålene i processen med det europæiske semester. Dette skal dog formaliseres yderligere. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.3. | EØSU noterer sig med stor interesse forslaget om at indføre en bæredygtig europæisk investeringsplan og en fond for retfærdig omstilling og værdsætter fastsættelsen af mål for disse og glæder sig over de foranstaltninger, der er foreslået for dem, såsom stigningen i bevillingerne fra EU's budget til klima- og miljøinitiativer. Udvalget tilføjer imidlertid, at investeringsplanen for Europa endnu ikke er tilstrækkelig. Planen forventes at indebære en nettoinvestering på ca. 100 mia. EUR om året, men Kommissionens skøn over, hvad der er nødvendigt for at nå EU's klima- og energimål for 2030, ligger på omkring 260 mia. EUR i yderligere investeringer. I lyset heraf bør fonden for retfærdig omstilling styrkes, navnlig som kernen i den samlede mekanisme for retfærdig omstilling. Kommende udtalelser fra EØSU om disse initiativer vil indeholde en mere detaljeret evaluering. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.4. | EØSU foreslår, at den europæiske grønne pagt betragtes som en platform til fremme af fælles europæisk merværdi, fælles behov og interesser og fælles investeringer, hvis provenu vil komme hele EU og euroområdet til gode, og ikke blot individuelle aktører. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.5. | Med henblik på en vellykket gennemførelse af den europæiske grønne pagt er det meget vigtigt med en afbalanceret tilgang i hele EU og i euroområdet. EØSU mener, at dette parameter er afgørende for at sikre gunstige betingelser for fortsat konvergens og makroøkonomisk stabilitet. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.6. | EØSU erkender, at det er meget vigtigt for den finanspolitiske holdbarhed, at de nationale finanspolitiske mekanismer fungerer hensigtsmæssigt og proceduremæssigt korrekt. Dette kan for eksempel for så vidt angår indtægtssiden vedrøre retfærdige og gennemsigtige skattesystemer og skatteregler, samt på udgiftssiden, at der fastsættes passende regler for offentlige indkøb og anvendes kriterier til fastsættelse og måling af effektiviteten og kvaliteten af de offentlige udgifter. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.7. | EØSU anbefaler, at der — som led i forbedringen af det indre markeds funktion og dets forbindelser med det europæiske semester gennem et målrettet fokus i de landespecifikke henstillinger, overensstemmelse med EU's budget og nøje overholdelse af de forpligtelser, der følger af henstillingerne — foretages en systematisk vurdering af fordelene ved disse aktiviteter for så vidt angår opnåelse af en finanspolitisk kapacitet, fremme af Europas konkurrenceevne som helhed og forbedring af den miljømæssige og sociale bæredygtighed. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.8. | Vi bør ikke kun være optaget af den offentlige gæld, men også i beskyttelse af den offentlige velstand. Det er ikke kun kampen mod klimaændringer, der forudsætter betydelige ressourcer. Efter en stilstand i omfanget af offentlige investeringer er det afgørende at sætte skub i investeringerne i offentlig infrastruktur (f.eks. i digitalisering), som ikke blot vil støtte den økonomiske vækst på kort sigt, men også sikre den langsigtede produktionskapacitet for fremtidig velstand og konkurrenceevne. I overensstemmelse med Kommissionens argumenter kræver finanspolitikken komplementaritet i forhold til ECB's monetære situation. En vedtagelse af den finanspolitiske »gyldne regel« for offentlige investeringer kan udløse og stimulere øget vækst i de offentlige investeringer til dette formål, når blot den finanspolitiske disciplin opretholdes. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.9. | For at forbedre euroområdets elasticitet og modstandsdygtighed over for økonomiske chok bør der indføres et instrument, der kan hjælpe medlemsstaterne med at håndtere konsekvenserne af sådanne chok og gennem forebyggelse gøre dem endnu bedre i stand til at modstå dem. Derfor bifalder EØSU såvel det foreslåede BICC-instrument [(4)](#ntr4-C_2020120DA.01000701-E0004) som aftalen om den europæiske stabilitetsmekanismes (ESM) udvidede rolle. Samtidig advarer EØSU om risikoen for at forstyrre balancen mellem de centrale søjler (se ovenfor), som ØMU'en hviler på. Med hensyn til forvaltning af stabiliseringsinstrumenterne støtter EØSU demokratisering gennem større inddragelse af Europa-Parlamentet og arbejdsmarkedets parter i ØMU'ens politiske søjle, samtidig med at principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder og målene for bæredygtig udvikling respekteres. |

Bruxelles, den 19. februar 2020.

Luca JAHIER

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

[(1)](#ntc1-C_2020120DA.01000701-E0001)  [EUT C 47 af 11.2.2020, s.106](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC); [EUT C 353 af 18.10.2019, s. 32](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC).

[(2)](#ntc2-C_2020120DA.01000701-E0002)  Disse spørgsmål blev for nylig fremhævet i EØSU's udtalelser: [EUT C 47 af 11.2.2020, s.106](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC), [EUT C 62 af 15.2.2019, s. 131](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_062_R_TOC), [EUT C 282 af 20.8.2019, s. 20](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_282_R_TOC).

[(3)](#ntc3-C_2020120DA.01000701-E0003)  [EUT C 353 af 18.10.2019, s. 90](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC).

[(4)](#ntc4-C_2020120DA.01000701-E0004)  Jf. EØSU s udtalelse: [EUT C 47 af 11.2.2020, s. 106](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC).

---

BILAG

Følgende punkt i sektionens udtalelse blev ændret for at afspejle det ændringsforslag, der blev vedtaget, men det oprindelige punkt i udtalelsen opnåede over en fjerdedel af stemmerne (forretningsordenens artikel 59, stk. 4):

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.13. | EØSU er overbevist om, at der er plads til yderligere overvejelser om relevansen og bæredygtigheden i skattesystemets nuværende parametre. Skattebyrden i euroområdet er forholdsvis stor, og skatten på arbejdskraft vægter uforholdsmæssigt meget. Samtidig udgør miljø- og ejendomsskatter generelt meget lidt af den samlede beskatning. EØSU bemærker derfor, at det er nødvendigt at indføre beskatningsformer, der letter skattebyrden på arbejde, men øger den på eksempelvis spekulation. Udvalget anbefaler, at der indføres en retfærdig beskatning, navnlig i forbindelse med nye former for digital økonomi, hvor kapital koncentreres mere om udvinding af værdi end produktion af varer og levering af tjenesteydelser. Miljøafgifter kan i fremtiden blive et vigtigt instrument til fremme af en grønnere forbruger- og producentadfærd uden i væsentlig grad at påvirke betingelserne for økonomisk vækst. Samtidig bemærker EØSU, at enhver ændring i skattesystemerne må forhindre en yderligere forværring af den stærkt skæve fordeling af indkomst og velstand. EØSU opfordrer til, at man fortsætter og styrker indsatsen i kampen mod skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse (aggressiv skatteplanlægning), hvilket vil føre til et mere effektivt skattesystem. EØSU er enig med Kommissionen i, at der bør være en tættere koordinering og et tættere samarbejde mellem medlemsstaterne i udformningen af en skattepolitik, der bidrager til at skabe rimelige vilkår på det indre marked. EØSU støtter også Kommissionens bestræbelser og drøftelser med henblik på at opnå konsensus om det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag (FKSSG) og en oversigt over fordelingen af overskuddet mellem medlemsstaterne. EØSU, der støtter Kommissionens initiativ om afstemning med kvalificeret flertal, mener, at det er vigtigt, at det bliver indført gradvist, og at der opnås bred konsensus om dets gennemførelse. |

Resultat af afstemningen om ændringsforslaget:

| | |
| --- | --- |
| For: | 80 |
| Imod: | 48 |
| Hverken for eller imod: | 21 |

---