xml version="1.0" encoding="UTF-8"?


Europos Sąjungos C 106/2020


| | | |
| --- | --- | --- |
| | | ISSN 1977-0960 |
| Europos Sąjungos oficialusis leidinys | | C 106 |
| European flag | | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai 2020m. kovo 31d. |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| Turinys | | Puslapis |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės | |
| | NUOMONĖS | |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | |
| | 549-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2020 1 22–2020 1 23 | |
| 2020/C 106/01 | [Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Tvari ekonomika, kurios mums reikia (nuomonė savo iniciatyva)](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.106.01.0001.01.LIT.xhtml) | [1](#C_2020106LT.01000101.doc) |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| | III   Parengiamieji aktai | |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | |
| | 549-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2020 1 22–2020 1 23 | |
| 2020/C 106/02 | [Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių žvejybos pajėgumų apribojimo, duomenų rinkimo ir kontrolės priemonių įvedimo Baltijos jūroje iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139 ir dėl rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių žvejybos laivų veiklos nutraukimo visam laikui iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 508/2014 (COM(2019) 564 – 2019/0246 (COD))](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.106.01.0010.01.LIT.xhtml) | [10](#C_2020106LT.01001001.doc) |

---

| | |
| --- | --- |
| LT | |

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

549-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2020 1 22–2020 1 23

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 31.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 106/1 |

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Tvari ekonomika, kurios mums reikia“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 106/01)

| | |
| --- | --- |
| Pranešėjas: | Peter SCHMIDT (DE-II) |

| | |
| --- | --- |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2019 1 24 |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2019 11 27 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 1 23 |
| Plenarinė sesija Nr. | 549 |
| Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) | 100 / 8 / 9 |

1.   Išvados ir rekomendacijos

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | EESRK pabrėžia, kad Europos Sąjunga (ES) yra tvirtai įsipareigojusi įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir jos 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT). Siekdama užtikrinti tinkamą jų įgyvendinimą ES turi skubiai padėti tvarios ir įtraukios gerovės ekonomikos, kuri būtų naudinga visiems, pagrindus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | Pagal socialinės pažangos viziją, grindžiamą vien tik siekiu užtikrinti bendrojo vidaus produkto (BVP) augimą, neatsižvelgiama į svarbius asmeninės ir socialinės gerovės elementus ir tinkamai nepaisoma aplinkos ir socialinių aspektų. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3. | EESRK ragina ES pasiūlyti naują žmonių ir planetos klestėjimo viziją, grindžiamą aplinkos tvarumo, teisės į deramą gyvenimą ir socialinių vertybių apsaugos principais. Ekonomika sudaro sąlygas šiai vizijai. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4. | Gerovės ekonomika turėtų apsaugoti ekosistemas, išsaugoti biologinę įvairovę, užtikrinti teisingą perėjimą prie neutraliai klimatą veikiančio gyvenimo būdo visoje ES ir skatinti tvarų verslumą. ES švietimo sistemos atliks svarbų vaidmenį propaguojant tokias sampratas visoje visuomenėje ir taip jomis įtvirtins ateities sprendimus priimančių asmenų ir lyderių mąstyseną. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5. | EESRK pripažįsta, kad norint pasiekti šį tikslą reikės remti jau prasidėjusius esminius pokyčius, susijusius su verslo pobūdžiu, darbo organizavimu, investicijų vaidmeniu ir pinigų sistemos struktūra. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant sukurti gerovės ekonomiką reikia pradėti taikyti atsargumo principą, pagal kurį makroekonomikos stabilumas nepriklauso nuo BVP augimo. Jis siūlo nustatyti naujus ekonominės veiklos rezultatų ir socialinės pažangos vertinimo rodiklius, kurie papildytų BVP. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7. | EESRK siūlo priimti gyvenimo lygio programą ir Europos Sąjungai sukurti gerovės biudžetą, kuris būtų pagrįstas kitur jau taikomais metodais. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8. | EESRK ragina panaikinti nepagrįstas subsidijas ir suderinti visas ES ir jos valstybių narių viešojo sektoriaus išlaidas su tikslu neutralizuoti poveikį klimatui. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9. | EESRK ragina nustatyti Europos žaliąjį ir socialinį kursą, kad būtų užtikrintos didelio masto investicijos, kurių reikia teisingam perėjimui prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos, taip pat kurti kokybiškas darbo vietas visose bendruomenėse. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10. | EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti žaliąją fiskalinę reformą, kuri padėtų apmokestinimo, subsidijų ir išankstinio paskirstymo politiką suderinti su tikslu pasiekti teisingą perėjimą prie gerovės ekonomikos, visų pirma vykdant galiojančius teisės aktus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.11. | EESRK siūlo peržiūrėti ES valstybių narių priklausomybę nuo augimo ir siūlo, kad būtų laikomasi strategijos, pagal kurią didžiausias dėmesys skiriamas tvarią ir įtraukią gerovę užtikrinančiai ES ekonomikai. Jis taip pat rekomenduoja persvarstyti ES fiskalines ir monetarines taisykles, kad jos atitiktų tikslą pereiti prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.12. | EESRK ragina visas esamas ES politikos, biudžeto ir (arba) finansines programas ir priemones (pvz., daugiametę finansinę programą, Europos semestrą ir geresnio reglamentavimo darbotvarkę) nedelsiant suderinti su teisingu perėjimu prie gerovės ekonomikos. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.13. | EESRK siūlo suderinti Stabilumo ir augimo paktą ir metinę augimo apžvalgą siekiant užtikrinti, kad gerovės ekonomika visapusiškai atitiktų DVT ir Europos socialinių teisių ramstį. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.14. | Neseniai padarytas naujai paskirtos Europos Komisijos pirmininkės Ursula von der Leyen pareiškimas dėl Europos žaliojo kurso, jos kalba gruodžio mėn. Madride vykusioje COP 25 konferencijoje ir 2019 m. gruodžio 11 d. paskelbtas Komisijos komunikatas COM(2019) 640 final, suteikia vilties EESRK pasiūlymų, įtrauktų į šią nuomonę, atžvilgiu, kartu išliekant galimybei išsamiai išnagrinėti Komisijos dokumentą būsimoje EESRK nuomonėje. |

2.   Įžanga

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | ES įsipareigojo visapusiškai įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir 17 darnaus vystymosi tikslų, dėl kurių JT susitarė 2015 m. rugsėjo mėn [(1)](#ntr1-C_2020106LT.01000101-E0001). Darbotvarkės iki 2030 m. esmė – pripažinimas, kad mūsų šiandienos ir ateities klestėjimas turi neviršyti mūsų gyvenamos biosferos apribojimų. Dabartiniai gamybos ir vartojimo modeliai yra nesuderinami su planetos ribomis. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | Ekonomika turi būti grindžiama aiškiais principais, atspindinčiais mūsų siekį kurti geresnį pasaulį ir mūsų mokslinį supratimą apie planetą, kurioje gyvename. Nualintoje planetoje nebus nei gyvybės, nei darbo vietų, nei įmonių [(2)](#ntr2-C_2020106LT.01000101-E0002). Nebus užtikrintas saugumas, jeigu vykdant šį perėjimą ištisos bendruomenės bus paliktos nuošalyje arba jei paprasti piliečiai jausis atskirti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3. | 2008 m. finansų krizė padarė didžiulį poveikį visuomenei ir iš esmės pakeitė mūsų ekonomiką. Pagal makroekonominę politiką, dėl kurios kilo krizė, pirmenybė buvo teikiama finansinio reguliavimo panaikinimui siekiant skatinti ekonomikos augimą, tačiau šis siauras požiūris į BVP augimą lėmė finansinį nestabilumą ir didėjančią nelygybę. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | Be to, kai kuriose valstybėse narėse dėl migracijos, ekonominių skirtumų ir kitų iššūkių buvo prarastas piliečių pasitikėjimas Europos projektu ir sustiprėjo nacionalizmas bei populizmas, kurie dabar kelia grėsmę demokratinių vertybių išsaugojimui ir socialiniam bei politiniam stabilumui. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | Šios nuomonės tikslas – padėti pagrindus tvariai ir įtraukiai Europos gerovės ekonomikai [(3)](#ntr3-C_2020106LT.01000101-E0003). Nuomonėje pirmiausia analizuojamos dabartinės sistemos problemos, o po to siūlomas aiškus pagrindas, kuriuo remiantis būtų kuriama žmonėms ir planetai naudinga ekonomika. Pateikiama konkrečių rekomendacijų naujos sudėties Europos Komisijai ir Parlamentui dėl sričių, kuriose reikia imtis prioritetinių veiksmų, kad būtų pasiektas šis tikslas. |

3.   Iššūkiai. Dabartinės padėties analizė

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1. | Šiuo metu pasaulis susiduria su precedento neturinčiais iššūkiais. Kritiška pasaulio klimato padėtis, pražūtingas biologinės įvairovės nykimas, oro, vandens ir dirvožemio tarša daro neigiamą poveikį tolesnio klestėjimo Europoje ir visame pasaulyje pagrindui. Nepaisant tam tikrų teigiamų pokyčių ir veiksmų ES lygmeniu, dabar šis poveikis kelia didelę grėsmę žmonių sveikatai ir mūsų maisto grandinių bei žemės ūkio sistemų gyvybingumui [(4)](#ntr4-C_2020106LT.01000101-E0004). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2. | Klestėjimas šiandien nieko nereiškia, jei jį pasiekę neišgyvensime rytoj. Bendruoju vidaus produktu matuojamas sėkmės vertinimas yra klaidinantis, kai augimo poveikis lemia negrįžtamus ir katastrofiškus mūsų klimato, dirvožemio, miškų, upių ir vandenynų padėties pokyčius. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3. | Dėl gerėjančių ekonominių rezultatų išaugo materialiųjų ir energijos išteklių suvartojimas pasaulyje, todėl tiek vietos, tiek pasaulio ekosistemoms daromas pavojingas antropogeninis poveikis [(5)](#ntr5-C_2020106LT.01000101-E0005). Pasaulio ekonomikos forumo 2019 m. pranešime dėl visuotinių grėsmių teigiama, kad pavojus aplinkai yra vienas didžiausių, darančių poveikį pasaulio ekonomikai ir visuomenei [(6)](#ntr6-C_2020106LT.01000101-E0006). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4. | Dėl nedidelio darbo našumo augimo ir nuolatinės nelygybės vis dar kyla didelių abejonių dėl ES ekonomikos ateities. Šias tendencijas tik iš dalies lėmė finansų krizė. Našumo augimo tendencija EBPO šalyse sumažėjo nuo daugiau kaip 4 % praėjusio amžiaus aštuntojo dešimtmečio pradžioje iki mažiau nei 1 % šiandien, ir tai lėmė ilgalaikį išsivysčiusios ekonomikos šalių vidutinio augimo tempo sąstingį [(7)](#ntr7-C_2020106LT.01000101-E0007). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5. | Dėl priemonių, kurių imtasi ES lygmeniu siekiant atsigauti po šio nuosmukio, padidėjo skirtumai pajamų ir turto požiūriu bei netvaraus lygio įsiskolinimas. Šiuo metu 5 % turtingiausių Europos gyventojų priklauso beveik 40 % viso privataus turto. Nuo 2010 m. dirbančiųjų skurdas padidėjo 15 % ir beveik 10 % Europos darbuotojų laikomi skurstančiais dirbančiaisiais. Beveik ketvirtadalis mūsų vaikų ir jaunimo gyvena skurde arba jiems kyla skurdo grėsmė, o milijonai jaunuolių negali rasti deramo darbo ir pradėti kurti savo kaip suaugusiųjų gyvenimo [(8)](#ntr8-C_2020106LT.01000101-E0008). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6. | Technologinis proveržis automatizavimo ir dirbtinio intelekto srityse gali padėti nukreipti mažėjančio darbo našumo augimo tendenciją priešinga linkme, tačiau galima nauda makroekonominiu lygmeniu yra nedidelė. Ribinio našumo didėjimas buvo naudingas didelių korporacijų akcininkams, o ne darbuotojams, o tai turėjo neigiamos įtakos visuomenės sutarčiai, padidino nelygybę ir sumažino visuomenės pasitikėjimą valdžios institucijomis. Siekiant užtikrinti teisingesnį ekonominės naudos paskirstymą, būtina pakeisti šią tendenciją vykdant mokesčių ir atlyginimų politiką. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7. | Naujos tvarios technologijos gali padėti suteikti gyvybingumo bendruomenėms, kurios buvo paliktos nuošalyje dėl ilgus metus trukusio investicijų deficito, ir padidinti socialinę gerovę. Tačiau kryptingas dėmesio sutelkimas į našumo augimą, tinkamai neatsižvelgiant į jo poveikį aplinkai ir socialinį poveikį, gali nuvesti mažesnes įmones į bankrotą, padidinti nedarbą ir nelygybę [(9)](#ntr9-C_2020106LT.01000101-E0009). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.8. | Kaip rodo 2019 m. spalio mėn. Tarybos išvados dėl gerovės ekonomikos [(10)](#ntr10-C_2020106LT.01000101-E0010), ES jau ėmėsi vadovaujamojo vaidmens šioje srityje. EESRK pripažįsta, kad gerovės ekonomika turi būti pajėgi pasiekti darnaus vystymosi tikslus ir užtikrinti klestėjimą net ir mažo arba nulinio ekonomikos augimo sąlygomis, pavyzdžiui, susijusiomis su ekonomikos nuosmukiu ar ilgalaikiu sąstingiu. |

4.   Vizija ir principai

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.1. | Perėjimas prie gerovės ekonomikos reiškia, kad klestėjimo idėją reikia derinti su socialinės pažangos galimybe, atsižvelgiant į planetos išgales. Tai reiškia, kad reikia aiškiau apibrėžti, ko tikimės iš pažangos, ir padėti ekonomikos, grindžiamos tvarumu, pagrindus. Dedant šiuos pagrindus atspirties taškas yra prasminga ir perspektyvi žmonių ir planetos klestėjimo vizija. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.2. | Klestėjimas yra ne vien tik gamyba ar pajamos. Jį tiksliau apibrėžia žmonių galimybės klestėti ir išnaudoti visą savo potencialą [(11)](#ntr11-C_2020106LT.01000101-E0011). Gerovės ekonomika visiems piliečiams turi suteikti galimybių klestėti kaip žmonėms, tačiau neperžengiant planetos, kuri nėra begalinė, ekologinių ribų. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.3. | DVT ir ypač trys darnaus vystymosi ramsčiai – aplinkos, ekonominis ir socialinis – yra šios užduoties vykdymo pagrindas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.4. | Aplinkos ramstis susijęs su aplinkosaugos apribojimais ir ribotais ištekliais – saugia veiklos erdve, kurioje turi būti vykdoma žmogaus veikla. Stokholmo atsparumo centras nustatė devynias planetos ribas, kurių žmonija negali peržengti, kad ateities kartos galėtų vystytis ir klestėti [(12)](#ntr12-C_2020106LT.01000101-E0012). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.5. | Ekonominis ramstis susijęs su įmonėmis ir užimtumu, užtikrinant deramą darbo užmokestį, taip pat su investicijų politika, kuria užtikrinamas deramas gyvenimas ir pragyvenimas. Verslumui šioje srityje tenka labai svarbus vaidmuo. Įmonė turi būti pajėgi užtikrinti pagrindines priemones, kad visi piliečiai galėtų patenkinti savo esminius poreikius, susijusius su pragyvenimu, mityba, švariu vandeniu, įperkama energija, sveikatos priežiūra ir švietimu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.6. | Tai daugiau nei būtiniausių sąlygų nustatymas. Taip pat reikalaujama daug dėmesio skirti socialiniam teisingumui. Kuriant gerovės ekonomiką reikia atidžiai atsižvelgti į visų visuomenės grupių interesus ir ypatingą dėmesį skirti toms, kurioms šis perėjimas gali padaryti labiau neigiamą poveikį. Visoje ES darbuotojų išreikšti pagrįsti nuogąstavimai atkreipė dėmesį į būtinybę užtikrinti, kad perėjimas būtų teisingas, kad susijusios sąnaudos ir nauda būtų teisingai paskirstomos įvairioms socialinėms grupėms, pramonės sektoriams ir regionams, taip pat esamoms ir būsimoms kartoms [(13)](#ntr13-C_2020106LT.01000101-E0013). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.7. | Socialinis ramstis susijęs su mūsų visuomenės kokybe ir asmenų teisėmis sąžiningai ir teisingai joje dalyvauti. Piliečiai dažnai nepakankamai įvertinami ir kartais į juos visiškai neatsižvelgiama atliekant finansinius vertinimus, tačiau savaime suprantama, kad nė vienos šalies ekonomika negali veiksmingai funkcionuoti jiems nedalyvaujant. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.8. | Tai, kad piliečiai visų pirma yra laikomi individualiais vartotojais, žmonėms užkrovė atsakomybę už savo pasirinkimą, nesuteikiant jiems prieinamų arba įperkamų alternatyvų [(14)](#ntr14-C_2020106LT.01000101-E0014). Socialinio gyvenimo komercializacija ir pernelyg didelio individualizmo skatinimas pakenkė socialinei struktūrai ir prisidėjo prie politinio nestabilumo Europoje. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.9. | EESRK mano, kad įgyvendinant ES ir valstybių narių politiką turėtų būti siekiama panaikinti šį disbalansą. Socialinio solidarumo stiprinimas taip pat padės atgaivinti demokratiją. Piliečių susirūpinimas dėl klimato krizės, socialinės neteisybės ir finansinių nusižengimų dabar įgauna naujų formų ir reikalauja skubesnio atsako – tai matyti iš moksleivių streikų dėl klimato ir kitų socialinių judėjimų. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.10. | Trumpai tariant, kuriant gerovės ekonomiką reikia pripažinti esminę socialinių vertybių svarbą ir remti bendruomenių atsparumą. |

5.   Gerovės ekonomikos pagrindai

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.1. | Šioje nuomonėje atkreipiamas dėmesys į keturis konkrečius ekonominės sistemos aspektus, kuriuos reikės iš esmės pakeisti, kad būtų sukurta gerovės ekonomika: iš naujo apibrėžti įmonės vaidmenį, pakeisti darbo pobūdį ir kokybę, restruktūrizuoti investicijas ir pertvarkyti pinigų sistemą. Šie keturi esminiai elementai išsamiau paaiškinami tolesniuose punktuose. |

5.2.   Nauja įmonės apibrėžtis

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.1. | Įmonė turi atlikti svarbų vaidmenį kuriant gerovės ekonomiką. Naujais verslo modeliais jau pradedami keisti linijiniai vartojimo ir gamybos procesai, kurie anksčiau sudarė įmonės pagrindą. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.2. | Pavyzdžiui, žiedinėje ekonomikoje akcentuojamas pakartotinis produktų naudojimas ir perdirbimas, gamybos procesų pertvarka ir žaliavų perdirbimas [(15)](#ntr15-C_2020106LT.01000101-E0015). Bendradarbiaujamosios (arba dalijimosi) ekonomikos tikslas – skatinti bendrą naudojimąsi prekėmis, gerinti jų naudojimą ir mažinti naujos produkcijos poreikį [(16)](#ntr16-C_2020106LT.01000101-E0016). Platformų ekonomikoje taikomi nauji verslo modeliai ir naujos užimtumo formos [(17)](#ntr17-C_2020106LT.01000101-E0017). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.3. | Šios naujos ekonominės veiklos formos suteikia naujų užimtumo, nuosavybės ir inovacijų galimybių. Jos gali pakeisti gamintojų, platintojų ir vartotojų santykius, įskaitant tradicinius sektorius, taip, kad būtų kuriama atsparesnė vietos ekonomika, kurioje sąžiningiau paskirstoma nuosavybė ir nauda [(18)](#ntr18-C_2020106LT.01000101-E0018). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.4. | Įmonė grindžiama žmonių, dirbančių vienas kito ir visuomenės naudai, įsipareigojimu. Taip, kaip ekonomikos augimas geriausiu atveju yra būdas užtikrinti klestėjimą, o ne savaiminis tikslas, taip ir žaliavų naudojimas yra vertingas tik tiek, kiek jis užtikrina paslaugas, kurių žmonėms reikia norint išgyventi ir klestėti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.5. | NET ir į mūsų esminius materialinius poreikius verčiau reikėtų žiūrėti kaip į jų mums teikiamą paslaugą, o ne kaip į prekių srauto kiekį. Pavyzdžiui, komunalinės įmonės vietoj energijos tiekimo sąvokos jau pradeda naudoti energetinių paslaugų sąvoką [(19)](#ntr19-C_2020106LT.01000101-E0019). Panašus požiūris taikomas ir kitose srityse, pavyzdžiui, transporto, būsto, komunikacijos, mitybos ir net gamybos. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.6. | Šioje srityje labai svarbus vaidmuo tenka ES žemės ūkio ir maisto sektoriui. Bendruomenių remiama žemės ūkio veikla, trumpos tiekimo grandinės, alternatyvūs maisto tinklai, vietos ūkininkavimo sistemos ir tiesioginiai pardavimai bei vartotojų kooperatyvai gali užtikrinti viešųjų gėrybių tiekimą, aprūpinimą maistu, socialinę apsaugą ir tvarią gamybą [(20)](#ntr20-C_2020106LT.01000101-E0020). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.7. | Norint remti tvaraus verslo pajėgumus ES reikia daug dėmesio skirti sąlygoms, kuriomis prekėmis ir paslaugomis keičiamasi su kitomis pasaulio šalimis. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.8. | Įmonės kaip paslaugos vizija turi ne tik apimti mūsų materialinius poreikius, bet ir skatinti tas įmones, kurios labiausiai prisideda prie bendro klestėjimo. Vieniems sektoriams, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, socialinės rūpybos, švietimo, renovacijos, kultūros, amatų ir kūrybingumo, iš esmės reikia mažiau materialinių ir energijos išteklių, nei gavyba ar gamyba grindžiamiems sektoriams, ir jie tiesiogiai prisideda prie gyvenimo kokybės gerinimo. Šis perėjimas yra reikšmingas ir kartu gyvybiškai svarbus uždavinys visuomenei. |

5.3.   Darbo pertvarkymas

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.1. | Darbas yra ne tik pragyvenimo šaltinis. Geras darbas užtikrina pagarbą, motyvaciją, saviraišką, dalyvavimą bendruomenės gyvenime, o geriausiais atvejais gyvenimui suteikia prasmę ir tikslą. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.2. | Realybė kartais visiškai kitokia. Daug žmonių patenka į prastos kokybės darbo vietų su neužtikrintu užmokesčiu pinkles. Europoje jaunimo nedarbo lygis siekia daugiau kaip 14 %, o tam tikrose Pietų Europos dalyse ir toliau viršija 40 % [(21)](#ntr21-C_2020106LT.01000101-E0021). Šis didžiulis žmogiškųjų išteklių švaistymas kenkia darbo jėgos kūrybiškumui ir kelia grėsmę klestėjimui. Ilgalaikis šio reiškinio poveikis gali būti pražūtingas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.3. | Paslaugomis grindžiama veikla paprastai yra imli darbui, nes būtent laikas, kurį žmonės praleidžia teikdami priežiūros paslaugas arba, pavyzdžiui, užsiimdami amatais, sukuria ekonominės vertės visuomenei. Taigi didelė perėjimo prie paslaugų nauda būtų ta, kad būtų sukurta darbui imlesnė ekonomika, kuri atsvertų darbo vietų šiuose sektoriuose neužtikrintumą, skatintų didesnį užimtumą ir sugrąžintų darbo vietas į realiąją ekonomiką [(22)](#ntr22-C_2020106LT.01000101-E0022). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.4. | Tam, kad būtų galima pasinaudoti šia dvejopa nauda (didesniu užimtumu ir mažesniu poveikiu aplinkai), reikėtų susitaikyti su lėtesniu darbo našumo augimu, ypač sektoriuose (pvz., priežiūros), kuriuose didesnio našumo siekis gali būti nesuderinamas su paslaugų kokybe ir gali pakenkti profesinei patirčiai. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.5. | Ekonomikoje, kurioje darbo našumas auga lėčiau, gali būti daromas spaudimas mažinti darbo užmokestį, nebent taikomos darbuotojų apsaugos priemonės. Todėl būtina rengti politiką, kuria būtų remiamas užimtumas darbui imliuose sektoriuose, kuriuose teikiamos aukštos kokybės paslaugos. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.6. | Kokybiškas pagrindinis ugdymas, taip pat aukštus standartus atitinkantis ir veiksmingas mokymas, mokymasis visą gyvenimą, kvalifikacijos kėlimas ir persikvalifikavimas bei skaitmeninimas taip pat bus būtinos priemonės, leisiančios ateityje pasinaudoti darbo galimybėmis ir skatinti gerovės ekonomiką. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.7. | EESRK galėtų išsamiau panagrinėti ir imtis tolesnių darbų šiose konkrečiose politikos srityse: didesnis darbuotojų atstovavimas įmonių valdybose, teisės dirbti arba darbo garantijos nustatymas, visuotinės bazinės pajamos, visuotinės bazinės paslaugos ir didžiausios pajamos. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.8. | EESRK pakartoja savo raginimą nustatyti privalomą Europos deramų minimalių pajamų užtikrinimo Europoje sistemą, kuri leistų valstybių narių minimalių pajamų schemas taikyti plačiau [(23)](#ntr23-C_2020106LT.01000101-E0023). |

5.4.   Investicijų restruktūrizavimas

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.1. | Pertvarkyti įmones ir darbą bus neįmanoma, jei nebus pertvarkytos investicijos, kurios yra bet kokios ilgalaikės gerovės pagrindas. Kai didelė privačiųjų investicijų dalis skiriama veiksmams, kuriais siekiama vien tik rentos ir spekuliuojama turto kainomis, produktyvus dabarties ir ateities ryšys iš esmės iškreipiamas destabilizuojant ekonomiką ir keliant pavojų klestėjimui. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.2. | Tvarios investicijos į bendruomenes, viešąsias erdves, sveikatos priežiūrą, švietimą, socialines paslaugas, anglies dioksido neišskiriantį būstą ir infrastruktūrą bei biologinės įvairovės apsaugą ir atkūrimą bus labai svarbios siekiant gerovės ekonomikos, kuri būtų naudinga visiems ir atitiktų DVT. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.3. | Norint per tris dešimtmečius ar greičiau sukurti neutralizuoto poveikio klimatui ekonomiką, reikia iš esmės atnaujinti mūsų energetikos sistemas, transporto infrastruktūrą ir gamybos procesus. Apskaičiuota, kad ateinančius dvylika metų reikės kasmet investuoti apie 300 mlrd. EUR [(24)](#ntr24-C_2020106LT.01000101-E0024). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.4. | Maždaug pusė šių investicijų bus skirta energijos vartojimo efektyvumui pastatuose gerinti, taip sutaupant daug lėšų ir sudarant galimybes pelningoms privačioms investicijoms. EESRK pripažįsta, kad pirmaujančios įmonės ir investuotojai jau plėtoja šias galimybes. Labai svarbu, kad ES politika remtų šį iniciatyvumą ir už jį atlygintų. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.5. | Ypač svarbu sukurti tinkamas pagrindines sąlygas, kad ir privačiojo, ir viešojo sektoriaus santaupos būtų nukreiptos į tvarias ilgalaikes investicijas, kurių reikia tvariai ekonomikai [(25)](#ntr25-C_2020106LT.01000101-E0025). Prudencinis reguliavimas bus labai svarbus, kad trumpalaikiai veiksmai nepakenktų stabilumui ir kad būtų atlyginta už naują investicijų į tvarią gerovę portfelį. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.6. | Šio naujo investicijų portfelio įgyvendinimui reikalinga tikslus atitinkanti finansų sistema [(26)](#ntr26-C_2020106LT.01000101-E0026). Labai svarbu gerinti paprastų žmonių gebėjimą atsakingai investuoti savo santaupas taip, kad tai būtų naudinga ir jų bendruomenei, ir platesnei aplinkai, tačiau taip pat reikia didesnių ir ryžtingesnių pokyčių. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.7. | Akivaizdu, kad visos ES ekonomiką remiančios finansų įstaigos, įskaitant Europos Centrinį Banką, nacionalinius centrinius bankus, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką, Europos investicijų banką ir nacionaliniu bei tarptautiniu lygmenimis veikiančius komercinius bankus, į savo investavimo ir skolinimo veiklą turi įtraukti DVT ir šie tikslai turi tapti pagrindiniais jų veiklos principais [(27)](#ntr27-C_2020106LT.01000101-E0027). |

5.5.   Pinigų sistemos pertvarka

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.1. | EESRK mano, kad atėjo laikas padaryti pinigų sistemą atsparesnę neigiamam trumpalaikės spekuliacijos poveikiui ir užtikrinti, kad pati pinigų sistema veiktų žmonių, planetos ir tvaraus verslo labui. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.2. | Išsivysčiusiose kapitalistinės ekonomikos šalyse pinigai kuriami trimis skirtingais būdais: valstybės išlaidomis, centrinio banko operacijomis ir kuriant kreditą (skolą) komercinėse finansų įstaigose [(28)](#ntr28-C_2020106LT.01000101-E0028). Daugiau kaip 95 % pinigų pasiūlos šiuolaikinėse ekonomikose sukuriama kaip komercinių finansų įstaigų skola. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.3. | ES nustato visų valstybių narių finansų įstaigų reguliavimo pagrindą ir fiskalines bei monetarines taisykles, kurių laikydamosi veiklą vykdo euro zonos šalys. Europos Centrinis Bankas yra visiškai atsakingas už pinigų pasiūlos stabilumą ir atsparumą visoje euro zonoje ir to siekdamas ne kartą ėmėsi aktyvių intervencinių veiksmų [(29)](#ntr29-C_2020106LT.01000101-E0029). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.4. | Laikotarpiu nuo 2015 m. iki 2018 m. pabaigos pagal ECB turto pirkimo programą ekonomikai suteikta 2,6 trln. EUR finansų įstaigoms remti, kreditams skatinti ir infliacijai kontroliuoti. 2019 m. birželio mėn., praėjus šešiems mėnesiams po to, kai baigta vykdyti ši programa, Europos Centrinio Banko pirmininkas Mario Draghi pranešė, kad, atsižvelgiant į užsitęsusį pasaulinių rinkų netvirtumą, programa atnaujinama [(30)](#ntr30-C_2020106LT.01000101-E0030). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.5. | Lisabonos sutarties 123 straipsniu Europos Centriniam Bankui aiškiai draudžiama finansuoti valdžios institucijas ir valstybių Vyriausybes, tačiau „piniginis finansavimas“ – terminas, vartojamas centrinio banko nupirktai valstybės skolai apibūdinti, anksčiau buvo išsivysčiusios ekonomikos šalyse taikoma standartinė praktika, kuri vis dar įprastai taikoma Japonijoje [(31)](#ntr31-C_2020106LT.01000101-E0031). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.6. | Esama įtikinamų įrodymų, kad didesnė valstybės vykdoma pinigų pasiūlos kontrolė gali sumažinti tiek valstybės, tiek privačiojo sektoriaus skolą ir padidinti finansinį atsparumą [(32)](#ntr32-C_2020106LT.01000101-E0032). EESRK mano, kad atėjo metas peržiūrėti Europos pinigų sistemą ir suderinti ją su perėjimo prie darnios ir įtraukios gerovės ekonomikos prioritetais. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.6. | Apibendrinant galima teigti, jog esama tvirtų įrodymų, kad nauja įmonės apibrėžtis, darbo pertvarkymas, investicijų restruktūrizacija ir pinigų sistemos pertvarka yra ryžtingo atsako į Europai šiuo metu kylančius iššūkius pagrindas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.7. | Inovacijos yra labai svarbios užtikrinant socialinę pažangą, tačiau kuriant ekonomiką, kuri būtų naudinga visiems, reikia ne tik technologinių naujovių, kuriomis siekiama didesnio darbo našumo. Tai reiškia, kad turime pradėti naują ir itin svarbų pokalbį apie tai, kokia visuomene norime būti, ir inicijuoti socialines inovacijas, kurių reikia šiai vizijai įgyvendinti [(33)](#ntr33-C_2020106LT.01000101-E0033). Paskutinėje šios nuomonės dalyje pateikiame keletą pasiūlymų, kaip įgyvendinti šią užduotį. |

6.   Nuo vizijos iki įgyvendinimo. Ekonomikos pertvarkos politika

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.1. | Pasaulio valstybės įsipareigojo siekti radikalios, teisingos ir įgyvendinamos Darbotvarkės iki 2030 m. ES priėmė Darbotvarkę iki 2030 m. ir yra įsipareigojusi daryti pažangą siekiant DVT. Šioje nuomonėje išdėstyti argumentai yra skirti šiam tikslui pasiekti. Įsipareigojimas šiam procesui suteikia unikalią galimybę ES atnaujinti savo socialinės pažangos viziją, atgaivinti ekonomiką ir stiprinti savo lyderystę visame pasaulyje. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.2. | Kelias tvarios ir įtraukios gerovės ekonomikos link prasideda nuo bendros vizijos. Ji grindžiama principais, kuriais nuo pat pradžių buvo pagrįstas Europos projektas. Norint ją įgyvendinti, reikės sistemingai pertvarkyti pagrindus, kuriais grindžiama ekonominė sistema – įmones, darbą, investicijas ir pinigus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.3. | EESRK ragina naujos sudėties Europos Komisiją ir Europos Parlamentą glaudžiai bendradarbiauti su EESRK rengiant svarbią integruotos politikos programą, kuri sudarytų sąlygas šiai pertvarkai. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.4. | Pradedant šį procesą siūloma vadovautis toliau pateiktais pasiūlymais. Jie turės būti toliau plėtojami paskesnėse EESRK nuomonėse. |

6.5.   Perėjimo finansavimas

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.1. | Suderinti visas viešojo sektoriaus išlaidas visose valstybėse narėse su tikslu siekti DVT ir pereiti prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos; užtikrinti, kad visi finansavimo mechanizmai, įskaitant daugiametę finansinę programą, Europos socialinį fondą ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą būtų visiškai suderinti su perėjimu prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.2. | Priimti Europos žaliąjį ir socialinį kursą siekiant imtis didelio masto investicijų, teikiančių aiškios ir visapusiškos naudos visuomenei, pavyzdžiui, viešųjų pastatų renovacijai, viešojo transporto sistemos pertvarkai ir švarios energijos sistemų kūrimui; tokia programa padės sukurti darbo vietų visose bendruomenėse. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.3. | Nedelsiant panaikinti visas nepagrįstas subsidijas, kuriomis, pavyzdžiui, tiesiogiai ar netiesiogiai remiama iškastinio kuro gavyba ir palmių aliejaus naudojimas; visame pasaulyje panaikinus šias subsidijas valdžios sektoriaus pajamos padidėtų 3,6 % pasaulio BVP, išmetamas teršalų kiekis sumažėtų daugiau kaip 20 %, ankstyvos mirties dėl oro taršos atvejų sumažėtų daugiau nei perpus, o ekonominė gerovė pasaulyje padidėtų 1,8 trln. JAV dolerių (2,2 % pasaulio BVP) [(34)](#ntr34-C_2020106LT.01000101-E0034). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.4. | Parengti žaliosios fiskalinės reformos Europos Sąjungoje planą, pagal kurį naudojantis mokesčiais ir paskatomis būtų skatinama siekti pageidaujamų rezultatų, bausti už nepageidaujamus, atlyginti tiems, kurie siekia gyventi tvariau, ir skatinti tvarias investicijas. Tai nebus įmanoma, jeigu ES sprendimų priėmimas netaps lankstesnis, kad būtų lengviau priimti reikiamas fiskalines priemones ir rinka grindžiamus mechanizmus. Dabar, kai kovos su klimato kaita veiksmai yra kaip niekad svarbūs, laipsniškas perėjimas prie balsavimo kvalifikuota balsų dauguma padėtų veiksmingiau siekti aplinkos tikslų [(35)](#ntr35-C_2020106LT.01000101-E0035). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.5. | Naudoti perskirstymu grindžiamą apmokestinimą ir subsidijas bei išankstinio paskirstymo politiką siekiant mažinti pajamų ir turto nelygybę ir užtikrinti teisingą perėjimą, suteikiant pakankamų finansinės paramos ir persikvalifikavimo galimybių darbuotojams, kuriems gresia pavojus prarasti darbą dėl perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos. |

6.6.   Užtikrinti valdymo ir politikos nuoseklumą

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.1. | Nustatyti ir pertvarkyti kliūtis, trukdančias pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ir įtvirtintas dabartinėje pramonės strategijoje, prekybos, konkurencijos, inovacijų, darbo politikoje ir finansų reguliavimo srityje; suderinti visas politikos sritis su tikslu sukurti neutralizuoto poveikio klimatui ekonomiką. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.2. | Persvarstyti ES fiskalines ir monetarines taisykles, kad jos būtų suderinamos su tikslu pereiti prie tvarios ekonomikos ir būtų tam tinkamos. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.3. | Persvarstyti esamas ES struktūras siekiant parengti įžvalgų ir strategijų, kurių tikslas – nutraukti ES ekonomikos priklausomybę nuo augimo. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.4. | Ištirti naujo Europos Komisijos direktorato, atsakingo už ateities kartų gerovę, potencialą siekiant sustiprinti žiniomis grindžiamą politiką ir perspektyvų sprendimų priėmimą; kartu parengti tarpsektorinį poveikio vertinimą šiuo klausimu. |

6.7.   Pertvarkyti esamas priemones

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.1. | Imtis veiksmų siekiant spręsti pernelyg didelio vartotojiškumo problemą, (pavyzdžiui) apribojant žalingą reklamą (ypač skirtą vaikams [(36)](#ntr36-C_2020106LT.01000101-E0036)), reguliuojant kenksmingų produktų naudojimą, propaguojant etiškas ir tvarias vartojimo pasirinktis, skatinant bendras erdves ir bendruomeninę veiklą, taip pat užtikrinant bendrų išteklių ir viešųjų gėrybių apsaugą. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.2. | Remti socialinį solidarumą visapusiškai įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir stiprinti svarbią Darbotvarkės iki 2030 m. paradigminę slinktį link labiau dalyvaujamojo, daugelį suinteresuotųjų subjektų apimančio darnaus vystymosi valdymo modelio ir vykdant svarbią pertvarką dėl tvaresnės planetos ateities skatinti visos visuomenės įtraukimo metodą [(37)](#ntr37-C_2020106LT.01000101-E0037). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.3. | Parengti naujus ekonominės veiklos rezultatų ir socialinės pažangos rodiklius, kurie pakeistų netinkamą BVP, kuris neperteikia visapusiško žmonių gerovės vaizdo, naudojimą. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.4. | Suderinti metinę augimo apžvalgą su DVT atspindint labiau pliuralistinį požiūrį į tvaraus klestėjimo supratimą. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.5. | Priimti ES gerovės biudžetą remiantis Naujojoje Zelandijoje taikomos gyvenimo lygio programos pavyzdžiu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.6. | Suderinti ES Stabilumo ir augimo paktą su DVT atsižvelgiant į tvarumą ir gerovę, kad jis atspindėtų tinkamą ES valdymo mechanizmų suderinimą su jos socialiniais ir ekologiniais tikslais, kartu užtikrinant fiskalinę atsakomybę. |

Briuselis, 2020 m. sausio 23 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

[(1)](#ntc1-C_2020106LT.01000101-E0001)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/development-agenda/

[(2)](#ntc2-C_2020106LT.01000101-E0002)  EESRK nuomonė „Sibiu ir tolesni veiksmai“ ([OL C 228, 2019 7 5, p. 37](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_228_R_TOC)).

[(3)](#ntc3-C_2020106LT.01000101-E0003)  Žr. šiuos susijusius dokumentus: EBPO „Ne vien tik BVP“; 2019 m. spalio 17 d. Tarybos išvadas dėl gerovės ekonomikos.

[(4)](#ntc4-C_2020106LT.01000101-E0004)  https://www.ipcc.ch/sr15/

https://ipbes.net/sites/default/files/ipbes\_7\_10\_add.1\_en\_1.pdf

https://europa.eu/rapid/press-release\_IP-18-3927\_lt.htm

[(5)](#ntc5-C_2020106LT.01000101-E0005)  https://doi.org/10.1146/annurev-environ-102016-060726

[(6)](#ntc6-C_2020106LT.01000101-E0006)  https://www.weforum.org/reports/the-global-risks-report-2019

[(7)](#ntc7-C_2020106LT.01000101-E0007)  https://www.cusp.ac.uk/themes/aetw/wp12/

[(8)](#ntc8-C_2020106LT.01000101-E0008)  Nepriklausomos tvarios lygybės komisijos ataskaita, 2019 m., Eurostatas.

[(9)](#ntc9-C_2020106LT.01000101-E0009)  https://www.economics.ox.ac.uk/materials/papers/15126/819-susskind-a-model-of-technological-unemployment-july-2017.pdf

[(10)](#ntc10-C_2020106LT.01000101-E0010)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13432-2019-INIT/lt/pdf, žr. 1 konstatuojamąją dalį.

[(11)](#ntc11-C_2020106LT.01000101-E0011)  Jackson, T., 2017. Prosperity without Growth; K. Raworth, Doughnut Economics.

[(12)](#ntc12-C_2020106LT.01000101-E0012)  https://www.stockholmresilience.org/research/planetary-boundaries.html

[(13)](#ntc13-C_2020106LT.01000101-E0013)  EESRK nuomonė „Švari mūsų visų planeta“ ([OL C 282, 2019 8 20, p. 51](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_282_R_TOC)), 3.4.1 punktas; EESRK nuomonė „Klimato teisingumas“ ([OL C 81, 2018 3 2, p. 22](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), 4.1.5 punktas.

[(14)](#ntc14-C_2020106LT.01000101-E0014)  EESRK nuomonė „Klimato teisingumas“ ([OL C 81, 2018 3 2, p. 22](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)).

[(15)](#ntc15-C_2020106LT.01000101-E0015)  http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/index\_en.htm

[(16)](#ntc16-C_2020106LT.01000101-E0016)  https://www.investopedia.com/terms/c/collaborative-economy.asp

[(17)](#ntc17-C_2020106LT.01000101-E0017)  https://issues.org/the-rise-of-the-platform-economy/

[(18)](#ntc18-C_2020106LT.01000101-E0018)  EESRK nuomonė „Žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinys“ ([OL C 264, 2016 7 20, p. 98](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2016_264_R_TOC)), 3.1, 3.6, 4.1.7 punktai.

[(19)](#ntc19-C_2020106LT.01000101-E0019)  Žr. EESRK nuomonę „Transportas, energetika ir visuotinės svarbos paslaugos kaip tvaraus Europos ekonomikos augimo varomoji jėga pasitelkiant skaitmeninę revoliuciją“ ([OL C 353, 2019 10 18, p. 79](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(20)](#ntc20-C_2020106LT.01000101-E0020)  https://www.thersa.org/discover/publications-and-articles/reports/future-land

[(21)](#ntc21-C_2020106LT.01000101-E0021)  https://www.statista.com/statistics/266228/youth-unemployment-rate-in-eu-countries/

[(22)](#ntc22-C_2020106LT.01000101-E0022)  https://www.cusp.ac.uk/themes/s2/wp12/

[(23)](#ntc23-C_2020106LT.01000101-E0023)  EESRK nuomonė „Už Europos pagrindų direktyvą dėl minimalių pajamų“ ([OL C 190, 2019 6 5, p. 1](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_190_R_TOC)). Darbdavių grupė šiai nuomonei nepritarė.

[(24)](#ntc24-C_2020106LT.01000101-E0024)  https://www.e3 g.org/docs/E3G\_Report\_Just\_Transition\_and\_EU\_Budget.pdf

[(25)](#ntc25-C_2020106LT.01000101-E0025)  EESRK nuomonė „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai. Europos veiksmai siekiant tvarumo“ ([OL C 345, 2017 10 13, p. 91](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2017_345_R_TOC)).

[(26)](#ntc26-C_2020106LT.01000101-E0026)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/banking-and-finance/green-finance\_lt

[(27)](#ntc27-C_2020106LT.01000101-E0027)  EESRK nuomonė „Europos kovos su klimato kaita finansavimo paktas“ ([OL C 62, 2019 2 15, p. 8](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_062_R_TOC)), 5.5.2 punktas.

[(28)](#ntc28-C_2020106LT.01000101-E0028)  https://www.ecb.europa.eu/explainers/tell-me-more/html/what\_is\_money.lt.html

[(29)](#ntc29-C_2020106LT.01000101-E0029)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/articles/2019/html/ecb.ebart201902\_01~3049319b8d.en.html

[(30)](#ntc30-C_2020106LT.01000101-E0030)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2019/html/ecb.sp190618~ec4cd2443b.en.html

[(31)](#ntc31-C_2020106LT.01000101-E0031)  https://www.brookings.edu/wp-content/uploads/2018/10/WP48-DellAriccia-et-al.pdf

[(32)](#ntc32-C_2020106LT.01000101-E0032)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/wp/2012/wp12202.pdf

[(33)](#ntc33-C_2020106LT.01000101-E0033)  https://diem25.org/wp-content/uploads/2017/03/European-New-Deal-Complete-Policy-Paper.pdf

[(34)](#ntc34-C_2020106LT.01000101-E0034)  EESRK nuomonė „Nauji tvarūs verslo modeliai“ ([OL C 81, 2018 3 2, p. 57](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), EESRK nuomonė „Paryžiaus protokolas“ ([OL C 383, 2015 11 17, p. 74](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2015_383_R_TOC)), EESRK nuomonė „Klimato teisingumas“ ([OL C 81, 2018 3 2, p. 22](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), 1.9 punktas.

[(35)](#ntc35-C_2020106LT.01000101-E0035)  EESRK nuomonė „Apmokestinimas – balsavimas kvalifikuota balsų dauguma“ ([OL C 353, 2019 10 18, p. 90](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(36)](#ntc36-C_2020106LT.01000101-E0036)  EESRK nuomonė dėl jaunimui ir vaikams skirtos reklamos taisyklių ([OL C 351, 2012 11 15, p. 6](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2012_351_R_TOC)).

[(37)](#ntc37-C_2020106LT.01000101-E0037)  EESRK nuomonė „Tvarios Europos kūrimas iki 2030 m.“ ([OL C 14, 2020 1 15, p. 95](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_014_R_TOC)).

---

III Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

549-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2020 1 22–2020 1 23

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 31.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 106/10 |

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių žvejybos pajėgumų apribojimo, duomenų rinkimo ir kontrolės priemonių įvedimo Baltijos jūroje iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139 ir dėl rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių žvejybos laivų veiklos nutraukimo visam laikui iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 508/2014

(COM(2019) 564 – 2019/0246 (COD))

(2020/C 106/02)

| | |
| --- | --- |
| Pagrindinis pranešėjas | Gerardo LARGHI |

| | |
| --- | --- |
| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2019 11 13 Taryba, 2019 11 18 |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 1 23 |
| Plenarinė sesija Nr. | 549 |
| Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) | 112/0/1 |

1.   Išvados ir rekomendacijos

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pritaria Komisijos pasiūlymui skubiai imtis veiksmų Baltijos jūros menkių žvejybos sektoriui paremti, tačiau mano, kad vien to nepakanka siekiant patenkinti regiono ir jo gyventojų poreikius. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | EESRK pabrėžia, kad sprendimas uždrausti menkių žvejybą kai kuriose valstybėse narėse sužlugdys didelę jūros žvejybos dalį, o tai ne tik lems žvejų nedarbą, bet ir turės neigiamo poveikio nedidelio masto žuvų perdirbimui, tiesioginiam pardavimui ir turizmo sektoriui. Siekiant užtikrinti šviežios žuvies tiekimą vartotojams, reikėtų skatinti tausią akvakultūrą jūrų ūkiuose, įdarbinančiuose vietos žvejus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3. | EESRK mano, kad vien tik sumažinus žvejybos kvotas nebus įveikta Baltijos jūrai gresianti krizė, todėl būtina parengti išsamų planą, kuris suteiktų ateities perspektyvų sektoriui, verslininkams, darbuotojams ir vartotojams. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4. | EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos sprendimą suteikti valstybėms narėms priemonių, kurias taikant į metalo laužą būtų atiduodami žvejybos laivai, kuriais šiuo metu žvejojami menkių ištekliai, ir leisti valstybėms narėms apibrėžti laivų, kurie turi būti atiduoti į metalo laužą, kiekį tonomis ir jų skaičių. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5. | EESRK atkreipia dėmesį į neigiamas šių laivynų sunaikinimo pasekmes ir mano, kad dalyvavimas tokiame projekte turėtų būti tik savanoriškas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6. | EESRK primena, kad Audito Rūmai pabrėžė, jog šiam tikslui skirtos lėšos dažnai buvo netinkamai naudojamos ir ne visada davė laukiamų rezultatų. Komitetas ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių užtikrinti, kad taip neįvyktų ir šį kartą. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7. | EESRK mano, kad šią problemą būtų buvę galima spręsti laipsniškai, jei Komisija ir valstybės narės būtų laiku ėmusios veiksmų. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8. | EESRK prašo valstybių narių, kurios yra kompetentingos nustatyti ekonominių kompensacijų už žvejybos laivų atidavimą į metalo laužą skyrimo taisykles, deramą dėmesį skirti kvalifikuotiems šio sektoriaus darbuotojams, kurie netektų pajamų šaltinio. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9. | EESRK ragina valstybes nares ESF lėšas skirti šiuo metu sektoriuje dirbančių darbuotojų perkvalifikavimo programoms. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10. | Kadangi moksliniai tyrimai parodė, kad dabartinį menkių mirtingumą lemia veikiau aplinkos veiksniai, o ne žvejyba, EESRK ragina Komisiją teikti pirmenybę veiksmams, kurie padėtų gerinti Baltijos jūros ekosistemą. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.11. | EESRK primygtinai ragina Europos Komisiją išnagrinėti galimybę skirti specialų finansavimą tarpregioniniams veiksmams, grindžiamiems mėlynosios bioekonomikos principais. Įgyvendinant keletą projektų jau įrodyta, kad tam tikra nauja ekonominė veikla gali reikšmingai prisidėti prie teigiamų aplinkosaugos rezultatų Baltijos jūroje. Reikėtų skatinti midijų ir jūros dumblių auginimą, nes jie yra labai veiksmingi maistinių medžiagų filtrai. Tokia veikla taip pat padeda atkurti pakrančių biologinę įvairovę, įskaitant žuvų išteklius. EESRK teigia, kad šį potencialą galima išnaudoti pasitelkiant dabartinį laivyną ir žvejus, nes jie turi ir pritaikomą įrangą, ir įgūdžių. Tam būtina speciali ES ir atitinkamų valstybių narių regioninio finansavimo programa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.12. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, uždraudus veiklos vykdytojams pereiti prie mėgėjų ir turistinės žvejybos, bus atimtos jų profesinės ir verslo galimybės. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.13. | EESRK nuomone, svarbu, kad Komisija išvengtų padėties, kad valstybėms narėms uždraudus menkių žvejybą šia padėtimi pasinaudotų ES nepriklausančių šalių veiklos vykdytojai. |

2.   Bendrosios pastabos

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | Jau daugelį metų žinoma apie prastėjančią Baltijos jūros ekosistemą. Šiuo metu rytinės Baltijos jūros dalies menkių ištekliai yra vieninteliai ištekliai, kurių mirtingumą lemia aplinkos veiksniai ir jis yra tris kartus didesnis už mirtingumą dėl žvejybos. Iki 2024 m. nenumatoma jokių reikšmingų pokyčių, net jei ištekliai bus visiškai nežvejojami. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | EESRK mano, kad labai svarbu išsamiai įvertinti padėtį Baltijos jūros žvejybos sektoriuje ir Baltijos jūros aplinkos problemas, kurias lemia įvairūs veiksniai, įskaitant ne tik įtekančias nuotekas, bet ir ja plaukiojančius kruizinius laivus, kurie ne visada laikosi nuotekų perdirbimo standartų. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3. | EESRK pripažįsta, kad didelė taršos dalis vis dar tenka pramonės įmonėms ir nuotekų valymo įrenginiams. EESRK primygtinai ragina Europos Komisiją reikalauti, kad valstybės narės aktyviau įgyvendintų Nusikaltimų aplinkai direktyvą ir kad didieji teršėjai būtų tinkamai patraukiami baudžiamojon atsakomybėn. Tais atvejais, kai teršėjai moka pinigines baudas, EESRK ragina valstybes nares šias pajamas skirti aplinkos apsaugos programoms. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | EESRK nuomone, reikia skubiai sutelkti visus šio sektoriaus suinteresuotuosius subjektus ir kartu su jais parengti bendrą veiksmų planą. Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė gali būti sprendimo dalis. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | Taip pat reikėtų išnagrinėti galimybę sudaryti susitarimą dėl užsienio žvejų įdarbinimo ir mėlynosios bioekonomikos principų propagavimo kaimyninėje Rusijos Federacijos teritorijoje. Bendradarbiaujant turi būti ne tik ieškoma bendrų su žvejyba susijusių sprendimų, bet ir parengtos bei įgyvendintos priemonės, skirtos iš esmės ir tvariai spręsti Baltijos jūros ekosistemos pusiausvyrai pavojų keliančias aplinkos problemas. |

2020 m. sausio 23 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---