# Euroopa Liidu C 250/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 250 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide25. oktoober 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 250

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide25. oktoober 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 250/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4834 — ALSTOM/Ecotècnia) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 250/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4834 — ALSTOM/Ecotècnia) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2007/C 250/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 250/03 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 250/04 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 7 |
| 2007/C 250/05 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 11 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2007/C 250/06 | EFTA järelevalveameti teatis EFTA järelevalveameti toimikule juurdepääsureeglite kohta EMP lepingu artiklite 53, 54 ja 57 kohaldamise juhtudel | 16 |
| 2007/C 250/07 | Norra Laevaregistris (NOR) registreeritud laevade lämmastikoksiidi heite vähendamise kava — Kokkuvõtlik teave | 26 |
| 2007/C 250/08 | EMP lepingu artikli 61 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohase riigiabi lubamine — EFTA järelevalveameti otsus mitte esitada vastuväiteid | 27 |
| 2007/C 250/09 | Kutse märkuste esitamiseks vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 riigiabi andmise kohta seoses Lista lennubaasi müügi ja rendiga Norra ametiasutuste poolt | 28 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2007/C 250/02

Euro vahetuskurss

2

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 250/03

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

3

2007/C 250/04

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

7

2007/C 250/05

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

11

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2007/C 250/06

EFTA järelevalveameti teatis EFTA järelevalveameti toimikule juurdepääsureeglite kohta EMP lepingu artiklite 53, 54 ja 57 kohaldamise juhtudel

16

2007/C 250/07

Norra Laevaregistris (NOR) registreeritud laevade lämmastikoksiidi heite vähendamise kava — Kokkuvõtlik teave

26

2007/C 250/08

EMP lepingu artikli 61 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohase riigiabi lubamine — EFTA järelevalveameti otsus mitte esitada vastuväiteid

27

2007/C 250/09

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 riigiabi andmise kohta seoses Lista lennubaasi müügi ja rendiga Norra ametiasutuste poolt

28

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2007/C 250/10 | Avalik konkurss EPSO/AD/100/07 | 38 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2007/C 250/10

Avalik konkurss EPSO/AD/100/07

38

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2007/C 250/11 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes, parandus (ELT C 193, 21.8.2007) | 39 |

Parandused

2007/C 250/11

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes, parandus (ELT C 193, 21.8.2007)

(ELT C 193, 21.8.2007)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 25.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 250/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4834 — ALSTOM/Ecotècnia)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 250/01)

19. septembril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4834 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4834 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 25.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 250/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 250/2

---

Euro vahetuskurss (1)

24. oktoober 2007

(2007/C 250/02)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4230 |
| JPY | Jaapani jeen | 162,67 |
| DKK | Taani kroon | 7,4542 |
| GBP | Inglise nael | 0,69550 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2127 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6706 |
| ISK | Islandi kroon | 86,67 |
| NOK | Norra kroon | 7,7455 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5842 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,178 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 251,32 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7023 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,6549 |
| RON | Rumeenia leu | 3,3674 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,437 |
| TRY | Türgi liir | 1,7254 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5833 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3797 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,0306 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8941 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0801 |
| KRW | Korea won | 1 306,60 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,4715 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,6620 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3370 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 059,58 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7948 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,790 |
| RUB | Vene rubla | 35,4170 |
| THB | Tai baht | 44,974 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4230

JPY

Jaapani jeen

162,67

DKK

Taani kroon

7,4542

GBP

Inglise nael

0,69550

SEK

Rootsi kroon

9,2127

CHF

Šveitsi frank

1,6706

ISK

Islandi kroon

86,67

NOK

Norra kroon

7,7455

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5842

CZK

Tšehhi kroon

27,178

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

251,32

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7023

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,6549

RON

Rumeenia leu

3,3674

SKK

Slovakkia kroon

33,437

TRY

Türgi liir

1,7254

AUD

Austraalia dollar

1,5833

CAD

Kanada dollar

1,3797

HKD

Hong Kongi dollar

11,0306

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8941

SGD

Singapuri dollar

2,0801

KRW

Korea won

1 306,60

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,4715

CNY

Hiina jüaan

10,6620

HRK

Horvaatia kuna

7,3370

IDR

Indoneesia ruupia

13 059,58

MYR

Malaisia ringit

4,7948

PHP

Filipiini peeso

62,790

RUB

Vene rubla

35,4170

THB

Tai baht

44,974

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 25.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 250/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 250/3

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 250/03)

| Abi nr | XS 205/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG119: Elaboración de planes estratégicos, de innovación y competitividad, o de internacionalización, cooperativos (planes cooperativos) |
| Õiguslik alus | Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda.
  Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,3 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 1.6.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 205/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG119: Elaboración de planes estratégicos, de innovación y competitividad, o de internacionalización, cooperativos (planes cooperativos)

Õiguslik alus

Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda.

Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas.

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,3 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.6.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Abi nr | XS 206/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG121: Preparación de proyectos de innovación para concurrir a convocatorias públicas estatales o europeas |
| Õiguslik alus | Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda.
  Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,2 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 2.11.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 206/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG121: Preparación de proyectos de innovación para concurrir a convocatorias públicas estatales o europeas

Õiguslik alus

Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda.

Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas.

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,2 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

2.11.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Abi nr | XS 207/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG127: Adopción de nuevos modelos empresariales innovadores que incidan en la mejora de las diferentes áreas de la empresa |
| Õiguslik alus | Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013.
  Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 17.7.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Muu töötlev tööstus, muud teenused |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 207/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG127: Adopción de nuevos modelos empresariales innovadores que incidan en la mejora de las diferentes áreas de la empresa

Õiguslik alus

Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013.

Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia.

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

17.7.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Muu töötlev tööstus, muud teenused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Abi nr | XS 208/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG128: Diagnósticos integrales de situación y elaboración e implantación de planes estratégicos |
| Õiguslik alus | Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013.
  Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 17.7.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Muu töötlev tööstus, muud teenused |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 208/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG128: Diagnósticos integrales de situación y elaboración e implantación de planes estratégicos

Õiguslik alus

Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013.

Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia.

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

17.7.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Muu töötlev tööstus, muud teenused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Abi nr | XS 209/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG129: Proyectos de diseño de nuevo producto |
| Õiguslik alus | Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013.
  Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 17.7.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Muu töötlev tööstus, muud teenused |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 209/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG129: Proyectos de diseño de nuevo producto

Õiguslik alus

Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013.

Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia.

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

17.7.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Muu töötlev tööstus, muud teenused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

---

| 25.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 250/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 250/7

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 250/04)

| Abi nr | XS 210/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG130: Diagnósticos tecnológicos y planes de mejora tecnológica |
| Õiguslik alus | Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013
  Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 17.7.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Muu töötlev tööstus, muud teenused |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 210/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG130: Diagnósticos tecnológicos y planes de mejora tecnológica

Õiguslik alus

Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013

Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

17.7.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Muu töötlev tööstus, muud teenused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Abi nr | XS 211/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG131: Desarrollo tecnológico aplicado |
| Õiguslik alus | Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013
  Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 17.7.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Muu töötlev tööstus, muud teenused |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 211/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG131: Desarrollo tecnológico aplicado

Õiguslik alus

Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013

Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

17.7.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Muu töötlev tööstus, muud teenused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Abi nr | XS 212/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG132: Implantación y certificación de proyectos de I+D+i y de sistemas de gestión |
| Õiguslik alus | Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013
  Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 17.7.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Muu töötlev tööstus, muud teenused |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 212/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG132: Implantación y certificación de proyectos de I+D+i y de sistemas de gestión

Õiguslik alus

Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013

Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

17.7.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Muu töötlev tööstus, muud teenused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Abi nr | XS 213/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG133: Implantación y certificación de sistemas de gestión medioambiental, sistemas integrados de calidad y medioambiente, excelencia empresarial y sistemas de gestión de la seguridad de la información |
| Õiguslik alus | Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013
  Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 17.7.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Muu töötlev tööstus, muud teenused |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 213/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG133: Implantación y certificación de sistemas de gestión medioambiental, sistemas integrados de calidad y medioambiente, excelencia empresarial y sistemas de gestión de la seguridad de la información

Õiguslik alus

Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013

Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

17.7.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Muu töötlev tööstus, muud teenused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Abi nr | XS 214/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG134: Proyectos integrados destinados a mejorar procesos y productos de empresas relacionadas por la cadena de valor |
| Õiguslik alus | Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013
  Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 17.7.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 214/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG134: Proyectos integrados destinados a mejorar procesos y productos de empresas relacionadas por la cadena de valor

Õiguslik alus

Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013

Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 4,555598 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

17.7.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

---

| 25.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 250/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 250/11

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 250/05)

| Abi nr | XS 216/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | Magyarország valamennyi régiója |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Állami támogatás KKV-knak a Kutatási és Innovációs Alapból |
| Õiguslik alus | 146/2007. (VI. 26.) Korm. rendelet a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból nyújtott állami támogatások szabályairól






  — | 2003. évi XC. törvény a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról |

Abi nr

XS 216/07

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

Magyarország valamennyi régiója

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Állami támogatás KKV-knak a Kutatási és Innovációs Alapból

Õiguslik alus

146/2007. (VI. 26.) Korm. rendelet a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból nyújtott állami támogatások szabályairól

—

2003. évi XC. törvény a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról

| — | 133/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezeléséről és felhasználásáról |
| --- | --- |

—

133/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezeléséről és felhasználásáról

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 7 800 miljonit HUF; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

4.7.2007

Kestus

30.6.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Gazdasági és Közlekedési Minisztérium |
| --- |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1055 Budapest |

Gazdasági és Közlekedési Minisztérium

Honvéd u. 13-15.

H-1055 Budapest

| Abi nr | XS 217/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | Provincie Groningen |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Wolfard & Wessels Werktuigbouw B.V. te Foxhol |
| Õiguslik alus | Algemene wet bestuursrecht 4.2
  Algemene Subsidieverordening SNN |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Toetuste süsteem | Aastane kogusumma | — |
| Tagatud laenud | — |
| Üksiktoetus | Toetuse üldsumma | 52 322 EUR |
| Tagatud laenud | — |
| Abi ülemmäär | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5
  Projekti kogumaksumus on 130 805 EUR, neist abikõlblikke kulusid 130 805 EUR. SNNi antava abi kogusumma on 52 322 EUR (vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 364/2004 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 seoses selle kohaldamisala laiendamisega uurimis- ja arendustegevuseks antavale abile nr 364/2004) artikli 5a lõike 3 punktile c on abi osatähtsus 35 %, mida suurendatakse kooskõlas artikli 5a lõike 4 punktile a 5 % võrra, mille tulemusena on koguosatähtsus 40 %).
  Ettevõtja asukoht on Hoogezand-Sappemeeri haldusüksus, mida hõlmab uus piirkondliku abi kaart. | Jah |
| Rakendamise kuupäev | 1.8.2007 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 1.7.2008 |
| Abi eesmärk | VKEdele antav abi.
  Abi eesmärk on uue laevatüübi väljatöötamine innovatiivse koostöö abil.
  Osalejad töötavad välja uue laevatüübi, koondades seejuures oma protsessiinnovatsioonialased erialateadmised ja kasutades selleks uuenduslikku kolmedimensioonilist onlain projekteerimistarkvara, millel on keskne andmebaas ja projekteerimissüsteem. Sel viisil integreeritakse harmooniliseks tervikuks tootmise ja montaaži planeerimine. Peale selle on laeva pardal kavas teha uuendusi, mille eesmärk on kütuse kokkuhoid ja turvalisus.
  Abikõlblikud kulud on seotud tehnilise analüüsi,
  laeva rambikonstruktsiooni ja laevakruvi projekteerimise, vibratsiooni ja heli uurimise ja analüüsi, laeva võimsuse uurimise ja analüüsi, projekteerimissüsteemi NUPAS automatiseerimise ja uurimise toetamise ning klassifitseerimiskeskuse analüüsi ja toega.
  6 300 GT suuruse tonnaažiga laeva projekteerimine näitab, et tegu on katseprojektiga kavandatava tootmisahela protsessiinnovatsiooni töömeetodi proovimiseks. Peamine tulemus on seega uus töömeetod, mis kasutab optimaalselt ära kogu põhjameresektori paindlikku ja kvaliteetset projekteerimis- ja tootmissuutlikkust. | Jah |
| Asjaomane sektor | Ainult teatavatele majandusharudele antav abi | Jah |
| Muu töötlev tööstus | Jah, mehhaanikaga tegelev ettevõtja |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Samenwerkingsverband Noord-Nederland |
| Postbus 779 |
| 9700 AT Groningen |
| Nederland |

Abi nr

XS 217/07

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

Provincie Groningen

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Wolfard & Wessels Werktuigbouw B.V. te Foxhol

Õiguslik alus

Algemene wet bestuursrecht 4.2

Algemene Subsidieverordening SNN

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Toetuste süsteem

Aastane kogusumma

—

Tagatud laenud

—

Üksiktoetus

Toetuse üldsumma

52 322 EUR

Tagatud laenud

—

Abi ülemmäär

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Projekti kogumaksumus on 130 805 EUR, neist abikõlblikke kulusid 130 805 EUR. SNNi antava abi kogusumma on 52 322 EUR (vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 364/2004 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 seoses selle kohaldamisala laiendamisega uurimis- ja arendustegevuseks antavale abile nr 364/2004) artikli 5a lõike 3 punktile c on abi osatähtsus 35 %, mida suurendatakse kooskõlas artikli 5a lõike 4 punktile a 5 % võrra, mille tulemusena on koguosatähtsus 40 %).

Ettevõtja asukoht on Hoogezand-Sappemeeri haldusüksus, mida hõlmab uus piirkondliku abi kaart.

Jah

Rakendamise kuupäev

1.8.2007

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 1.7.2008

Abi eesmärk

VKEdele antav abi.

Abi eesmärk on uue laevatüübi väljatöötamine innovatiivse koostöö abil.

Osalejad töötavad välja uue laevatüübi, koondades seejuures oma protsessiinnovatsioonialased erialateadmised ja kasutades selleks uuenduslikku kolmedimensioonilist onlain projekteerimistarkvara, millel on keskne andmebaas ja projekteerimissüsteem. Sel viisil integreeritakse harmooniliseks tervikuks tootmise ja montaaži planeerimine. Peale selle on laeva pardal kavas teha uuendusi, mille eesmärk on kütuse kokkuhoid ja turvalisus.

Abikõlblikud kulud on seotud tehnilise analüüsi,

laeva rambikonstruktsiooni ja laevakruvi projekteerimise, vibratsiooni ja heli uurimise ja analüüsi, laeva võimsuse uurimise ja analüüsi, projekteerimissüsteemi NUPAS automatiseerimise ja uurimise toetamise ning klassifitseerimiskeskuse analüüsi ja toega.

6 300 GT suuruse tonnaažiga laeva projekteerimine näitab, et tegu on katseprojektiga kavandatava tootmisahela protsessiinnovatsiooni töömeetodi proovimiseks. Peamine tulemus on seega uus töömeetod, mis kasutab optimaalselt ära kogu põhjameresektori paindlikku ja kvaliteetset projekteerimis- ja tootmissuutlikkust.

Jah

Asjaomane sektor

Ainult teatavatele majandusharudele antav abi

Jah

Muu töötlev tööstus

Jah, mehhaanikaga tegelev ettevõtja

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Samenwerkingsverband Noord-Nederland

Postbus 779

9700 AT Groningen

Nederland

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi nr | XS 218/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | Provincie Groningen |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Gebr. De Haan B.V. te Hoogezand |
| Õiguslik alus | Algemene wet bestuursrecht 4.2
  Algemene Subsidieverordening SNN |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Toetuste süsteem | Aastane kogusumma | — |
| Tagatud laenud | — |
| Üksiktoetus | Toetuse üldsumma | 71 750 EUR |
| Tagatud laenud | — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5
  Projekti kogumaksumus on 179 374 EUR, neist abikõlblikke kulusid 179 374 EUR. SNNi antava abi kogusumma on 71 750 EUR (vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 364/2004 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 seoses selle kohaldamisala laiendamisega uurimis- ja arendustegevuseks antavale abile nr 364/2004) artikli 5a lõike 3 punktile c on abi osatähtsus 35 %, mida suurendatakse kooskõlas artikli 5a lõike 4 punktile a 5 % võrra, mille tulemusena on koguosatähtsus 40 %).
  Ettevõtja asukoht on Hoogezand-Sappemeeri haldusüksus, mida hõlmab uus piirkondliku abi kaart. | Jah |
| Rakendamise kuupäev | 1.8.2007 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 1.7.2008 |
| Abi eesmärk | VKEdele antav abi.
  Abi eesmärk on uue laevatüübi väljatöötamine innovatiivse koostöö abil.
  Osalejad töötavad välja uue laevatüübi, koondades seejuures oma protsessiinnovatsioonialased erialateadmised ja kasutades selleks uuenduslikku kolmedimensioonilist onlain projekteerimistarkvara, millel on keskne andmebaas ja projekteerimissüsteem. Sel viisil integreeritakse harmooniliseks tervikuks tootmise ja montaaži planeerimine. Peale selle on laeva pardal kavas teha uuendusi, mille eesmärk on kütuse kokkuhoid ja turvalisus.
  Abikõlblikud kulud on seotud tehnilise analüüsi,
  laeva rambikonstruktsiooni ja laevakruvi projekteerimise, vibratsiooni ja heli uurimise ja analüüsi, laeva võimsuse uurimise ja analüüsi, projekteerimissüsteemi NUPAS automatiseerimise ja uurimise toetamise ning klassifitseerimiskeskuse analüüsi ja toega.
  6 300 GT suuruse tonnaažiga laeva projekteerimine näitab, et tegu on katseprojektiga kavandatava tootmisahela protsessiinnovatsiooni töömeetodi proovimiseks. Peamine tulemus on seega uus töömeetod, mis kasutab optimaalselt ära kogu põhjameresektori paindlikku ja kvaliteetset projekteerimis- ja tootmissuutlikkust. | Ja |
| Asjaomane sektor | Ainult teatavatele majandusharudele antav abi | Jah |
| Muu töötlev tööstus | Jah, süsteemitehnika |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Samenwerkingsverband Noord-Nederland |
| Postbus 779 |
| 9700 AT Groningen |
| Nederland |

Abi nr

XS 218/07

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

Provincie Groningen

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Gebr. De Haan B.V. te Hoogezand

Õiguslik alus

Algemene wet bestuursrecht 4.2

Algemene Subsidieverordening SNN

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Toetuste süsteem

Aastane kogusumma

—

Tagatud laenud

—

Üksiktoetus

Toetuse üldsumma

71 750 EUR

Tagatud laenud

—

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Projekti kogumaksumus on 179 374 EUR, neist abikõlblikke kulusid 179 374 EUR. SNNi antava abi kogusumma on 71 750 EUR (vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 364/2004 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 seoses selle kohaldamisala laiendamisega uurimis- ja arendustegevuseks antavale abile nr 364/2004) artikli 5a lõike 3 punktile c on abi osatähtsus 35 %, mida suurendatakse kooskõlas artikli 5a lõike 4 punktile a 5 % võrra, mille tulemusena on koguosatähtsus 40 %).

Ettevõtja asukoht on Hoogezand-Sappemeeri haldusüksus, mida hõlmab uus piirkondliku abi kaart.

Jah

Rakendamise kuupäev

1.8.2007

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 1.7.2008

Abi eesmärk

VKEdele antav abi.

Abi eesmärk on uue laevatüübi väljatöötamine innovatiivse koostöö abil.

Osalejad töötavad välja uue laevatüübi, koondades seejuures oma protsessiinnovatsioonialased erialateadmised ja kasutades selleks uuenduslikku kolmedimensioonilist onlain projekteerimistarkvara, millel on keskne andmebaas ja projekteerimissüsteem. Sel viisil integreeritakse harmooniliseks tervikuks tootmise ja montaaži planeerimine. Peale selle on laeva pardal kavas teha uuendusi, mille eesmärk on kütuse kokkuhoid ja turvalisus.

Abikõlblikud kulud on seotud tehnilise analüüsi,

laeva rambikonstruktsiooni ja laevakruvi projekteerimise, vibratsiooni ja heli uurimise ja analüüsi, laeva võimsuse uurimise ja analüüsi, projekteerimissüsteemi NUPAS automatiseerimise ja uurimise toetamise ning klassifitseerimiskeskuse analüüsi ja toega.

6 300 GT suuruse tonnaažiga laeva projekteerimine näitab, et tegu on katseprojektiga kavandatava tootmisahela protsessiinnovatsiooni töömeetodi proovimiseks. Peamine tulemus on seega uus töömeetod, mis kasutab optimaalselt ära kogu põhjameresektori paindlikku ja kvaliteetset projekteerimis- ja tootmissuutlikkust.

Ja

Asjaomane sektor

Ainult teatavatele majandusharudele antav abi

Jah

Muu töötlev tööstus

Jah, süsteemitehnika

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Samenwerkingsverband Noord-Nederland

Postbus 779

9700 AT Groningen

Nederland

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi nr | XS 219/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Holland |
| Piirkond | Provincie Groningen |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Bodewes Managementservices B.V. Hoogezand |
| Õiguslik alus | Algemene wet bestuursrecht 4.2
  Algemene subsidieverordening SNN |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: —; kavandatud abi kogusumma: 0,378476 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5
  Projekti kogumaksumus on 946 191 EUR, neist abikõlblikke kulusid 946 191 EUR. SNNi antava abi kogusumma on 378.476 EUR (vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 364/2004 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 seoses selle kohaldamisala laiendamisega uurimis- ja arendustegevuseks antavale abile nr 364/2004) artikli 5a lõike 3 punktile c on abi osatähtsus 35 %, mida suurendatakse kooskõlas artikli 5a lõike 4 punktile a 5 % võrra, mille tulemusena on koguosatähtsus 40 %).
  Ettevõtja asukoht on Hoogezand-Sappemeeri haldusüksus, mida hõlmab uus piirkondliku abi kaart. |
| Rakendamise kuupäev | 1.8.2007 |
| Kestus | 1.7.2008 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad
  Abi eesmärk on uue laevatüübi väljatöötamine innovatiivse koostöö abil.
  Osalejad töötavad välja uue laevatüübi, koondades seejuures oma protsessiinnovatsioonialased erialateadmised ja kasutades selleks uuenduslikku kolmedimensioonilist onlain projekteerimistarkvara, millel on keskne andmebaas ja projekteerimissüsteem. Sel viisil integreeritakse harmooniliseks tervikuks tootmise ja montaaži planeerimine. Peale selle on laeva pardal kavas teha uuendusi, mille eesmärk on kütuse kokkuhoid ja turvalisus.
  Abikõlblikud kulud on seotud tehnilise analüüsi,
  laeva rambikonstruktsiooni ja laevakruvi projekteerimise, vibratsiooni ja heli uurimise ja analüüsi, laeva võimsuse uurimise ja analüüsi, projekteerimissüsteemi NUPAS automatiseerimise ja uurimise toetamise ning klassifitseerimiskeskuse analüüsi ja toega.
  6 300 GT suuruse tonnaažiga laeva projekteerimine näitab, et tegu on katseprojektiga kavandatava tootmisahela protsessiinnovatsiooni töömeetodi proovimiseks. Peamine tulemus on seega uus töömeetod, mis kasutab optimaalselt ära kogu põhjameresektori paindlikku ja kvaliteetset projekteerimis- ja tootmissuutlikkust. |
| Majandusharud | Laevaehitus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Samenwerkingsverband Noord-Nederland |
| Postbus 779 |
| 9700 AT Groningen |
| Nederland |

Abi nr

XS 219/07

Liikmesriik

Holland

Piirkond

Provincie Groningen

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Bodewes Managementservices B.V. Hoogezand

Õiguslik alus

Algemene wet bestuursrecht 4.2

Algemene subsidieverordening SNN

Meetme liik

Individuaalne abi

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: —; kavandatud abi kogusumma: 0,378476 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Projekti kogumaksumus on 946 191 EUR, neist abikõlblikke kulusid 946 191 EUR. SNNi antava abi kogusumma on 378.476 EUR (vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 364/2004 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 seoses selle kohaldamisala laiendamisega uurimis- ja arendustegevuseks antavale abile nr 364/2004) artikli 5a lõike 3 punktile c on abi osatähtsus 35 %, mida suurendatakse kooskõlas artikli 5a lõike 4 punktile a 5 % võrra, mille tulemusena on koguosatähtsus 40 %).

Ettevõtja asukoht on Hoogezand-Sappemeeri haldusüksus, mida hõlmab uus piirkondliku abi kaart.

Rakendamise kuupäev

1.8.2007

Kestus

1.7.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Abi eesmärk on uue laevatüübi väljatöötamine innovatiivse koostöö abil.

Osalejad töötavad välja uue laevatüübi, koondades seejuures oma protsessiinnovatsioonialased erialateadmised ja kasutades selleks uuenduslikku kolmedimensioonilist onlain projekteerimistarkvara, millel on keskne andmebaas ja projekteerimissüsteem. Sel viisil integreeritakse harmooniliseks tervikuks tootmise ja montaaži planeerimine. Peale selle on laeva pardal kavas teha uuendusi, mille eesmärk on kütuse kokkuhoid ja turvalisus.

Abikõlblikud kulud on seotud tehnilise analüüsi,

laeva rambikonstruktsiooni ja laevakruvi projekteerimise, vibratsiooni ja heli uurimise ja analüüsi, laeva võimsuse uurimise ja analüüsi, projekteerimissüsteemi NUPAS automatiseerimise ja uurimise toetamise ning klassifitseerimiskeskuse analüüsi ja toega.

6 300 GT suuruse tonnaažiga laeva projekteerimine näitab, et tegu on katseprojektiga kavandatava tootmisahela protsessiinnovatsiooni töömeetodi proovimiseks. Peamine tulemus on seega uus töömeetod, mis kasutab optimaalselt ära kogu põhjameresektori paindlikku ja kvaliteetset projekteerimis- ja tootmissuutlikkust.

Majandusharud

Laevaehitus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Samenwerkingsverband Noord-Nederland

Postbus 779

9700 AT Groningen

Nederland

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 25.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 250/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 250/16

---

EFTA järelevalveameti teatis EFTA järelevalveameti toimikule juurdepääsureeglite kohta EMP lepingu artiklite 53, 54 ja 57 kohaldamise juhtudel

(2007/C 250/06)

| A. | Käesolev teatis avaldatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping”) ning järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva EFTA riikide lepingu (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”) sätete kohaselt. |
| --- | --- |

A.

Käesolev teatis avaldatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping”) ning järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva EFTA riikide lepingu (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”) sätete kohaselt.

| B. | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on avaldanud „Komisjoni teatise juurdepääsureeglite kohta komisjoni toimikule EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82, EMP lepingu artiklite 53, 54 ja 57 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaldamise juhtudel” (1). Kõnealune mittesiduv õigusakt sisaldab põhimõtteid, mida komisjon järgib komisjoni toimikutele juurdepääsu lubamisel nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 27 lõigete 1 ja 2, komisjoni määruse (EÜ) nr 773/2004 (3) artikli 15 lõike 1, nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (4) artikli 18 lõigete 1 ja 3 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 802/2004 (5) artikli 17 lõike 1 kohaselt. |
| --- | --- |

B.

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on avaldanud „Komisjoni teatise juurdepääsureeglite kohta komisjoni toimikule EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82, EMP lepingu artiklite 53, 54 ja 57 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaldamise juhtudel” (1). Kõnealune mittesiduv õigusakt sisaldab põhimõtteid, mida komisjon järgib komisjoni toimikutele juurdepääsu lubamisel nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 27 lõigete 1 ja 2, komisjoni määruse (EÜ) nr 773/2004 (3) artikli 15 lõike 1, nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (4) artikli 18 lõigete 1 ja 3 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 802/2004 (5) artikli 17 lõike 1 kohaselt.

| C. | EFTA järelevalveamet leiab, et eespool nimetatud õigusakt on EMPs kohaldatav. Võrdsete konkurentsitingimuste säilitamiseks ja EMP konkurentsieeskirjade ühtse kohaldamise tagamiseks kogu Euroopa Majanduspiirkonnas võttis järelevalveamet vastu käesoleva teatise talle järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punktiga b antud volituste alusel. Amet kavatseb asjaomaste EMP eeskirjade kohaldamisel konkreetsetel juhtudel järgida käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid ja eeskirju. |
| --- | --- |

C.

EFTA järelevalveamet leiab, et eespool nimetatud õigusakt on EMPs kohaldatav. Võrdsete konkurentsitingimuste säilitamiseks ja EMP konkurentsieeskirjade ühtse kohaldamise tagamiseks kogu Euroopa Majanduspiirkonnas võttis järelevalveamet vastu käesoleva teatise talle järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punktiga b antud volituste alusel. Amet kavatseb asjaomaste EMP eeskirjade kohaldamisel konkreetsetel juhtudel järgida käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid ja eeskirju.

I.   SISSEJUHATUS JA TEATISE OBJEKT

| 1. | Juurdepääs EFTA järelevalveameti toimikutele on üks protseduurilisi tagatisi, mis on mõeldud poolte võrdsuse põhimõtte ja kaitseõiguste kaitsmiseks. Juurdepääs toimikule on sätestatud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki (edaspidi „II peatükk”) (6) artikli 27 lõigetes 1 ja 2, järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki (edaspidi „III peatükk”) (7) artikli 15 lõikes 1 ning järelevalve- ja kohtulepingu (8) protokolli nr 4 XIII peatüki (edaspidi „XIII peatükk”) (9) artikli 18 lõigetes 1 ja 3. Vastavalt nimetatud sätetele annab amet III peatüki artiklite 7, 8 ja 23 ja artikli 24 lõike 2 ning XIII peatüki artikli 6 lõike 3, artikli 7 lõike 3, artikli 8 lõigete 2 kuni 6 ja lõigete 14 ja 15 alusel enne otsuste tegemist vastavalt siis kas isikutele, ettevõtetele või ettevõtete ühendustele, võimaluse avaldada oma seisukohti nende suhtes esitatud vastuväidete osas ja neil on ameti toimikutele juurdepääsu õigus, et nad saaksid täielikult kasutada oma kaitseõigust menetluses. Käesoleva teatisega sätestatakse nimetatud sätetes esitatud õiguse kasutamise raamistik. Teatis ei hõlma võimalust dokumentide kättesaamiseks teistes menetlustes. Käesolev teatis ei piira nende sätete tõlgendamist EFTA kohtus, Euroopa Kohtus ega Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtus. |
| --- | --- |

1.

Juurdepääs EFTA järelevalveameti toimikutele on üks protseduurilisi tagatisi, mis on mõeldud poolte võrdsuse põhimõtte ja kaitseõiguste kaitsmiseks. Juurdepääs toimikule on sätestatud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki (edaspidi „II peatükk”) (6) artikli 27 lõigetes 1 ja 2, järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki (edaspidi „III peatükk”) (7) artikli 15 lõikes 1 ning järelevalve- ja kohtulepingu (8) protokolli nr 4 XIII peatüki (edaspidi „XIII peatükk”) (9) artikli 18 lõigetes 1 ja 3. Vastavalt nimetatud sätetele annab amet III peatüki artiklite 7, 8 ja 23 ja artikli 24 lõike 2 ning XIII peatüki artikli 6 lõike 3, artikli 7 lõike 3, artikli 8 lõigete 2 kuni 6 ja lõigete 14 ja 15 alusel enne otsuste tegemist vastavalt siis kas isikutele, ettevõtetele või ettevõtete ühendustele, võimaluse avaldada oma seisukohti nende suhtes esitatud vastuväidete osas ja neil on ameti toimikutele juurdepääsu õigus, et nad saaksid täielikult kasutada oma kaitseõigust menetluses. Käesoleva teatisega sätestatakse nimetatud sätetes esitatud õiguse kasutamise raamistik. Teatis ei hõlma võimalust dokumentide kättesaamiseks teistes menetlustes. Käesolev teatis ei piira nende sätete tõlgendamist EFTA kohtus, Euroopa Kohtus ega Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtus.

| 2. | Eespool nimetatud eriõigus erineb üldisest ameti dokumentidele juurdepääsuõigusest, (10) mille kohta kehtivad teised kriteeriumid ja erandid ning millel on teine otstarve. |
| --- | --- |

2.

Eespool nimetatud eriõigus erineb üldisest ameti dokumentidele juurdepääsuõigusest, (10) mille kohta kehtivad teised kriteeriumid ja erandid ning millel on teine otstarve.

| 3. | Käesolevas teatises kasutatakse mõistet „juurdepääs toimikule” ainult niisuguse juurdepääsu tähenduses, mis antakse isikutele, ettevõtetele või ettevõtete ühendustele, kellele EFTA järelevalveamet on adresseerinud vastuväited. Teatises täpsustatakse, kellel on sel eesmärgil juurdepääs toimikule. |
| --- | --- |

3.

Käesolevas teatises kasutatakse mõistet „juurdepääs toimikule” ainult niisuguse juurdepääsu tähenduses, mis antakse isikutele, ettevõtetele või ettevõtete ühendustele, kellele EFTA järelevalveamet on adresseerinud vastuväited. Teatises täpsustatakse, kellel on sel eesmärgil juurdepääs toimikule.

| 4. | Sama mõistet ja mõistet „juurdepääs dokumentidele” kasutatakse eespool nimetatud peatükkides ka kaebuste esitajate või muude asjaomaste poolte suhtes. Niisugused olukorrad erinevad aga vastuväidete adressaatide omast, ning seega ei kuulu käesoleva teatise tähenduses määratluse alla „juurdepääs toimikule”. Neid seotud olukordi käsitletakse teatise eraldi osas. |
| --- | --- |

4.

Sama mõistet ja mõistet „juurdepääs dokumentidele” kasutatakse eespool nimetatud peatükkides ka kaebuste esitajate või muude asjaomaste poolte suhtes. Niisugused olukorrad erinevad aga vastuväidete adressaatide omast, ning seega ei kuulu käesoleva teatise tähenduses määratluse alla „juurdepääs toimikule”. Neid seotud olukordi käsitletakse teatise eraldi osas.

| 5. | Käesolev teatis selgitab samuti, millisele teabele juurdepääs antakse, millal see toimub ja milline on toimikule juurdepääsu kord. |
| --- | --- |

5.

Käesolev teatis selgitab samuti, millisele teabele juurdepääs antakse, millal see toimub ja milline on toimikule juurdepääsu kord.

| 6. | Käesolevas teatises esitatud toimikule juurdepääsu puhul võetakse arvesse muudetud II, III ja XIII peatükki, (11) samuti EFTA järelevalveameti 30. oktoobri 2002. aasta otsust nr 177/02/COL ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes. (12) Selles võetakse arvesse ka Euroopa Kohtu ja Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu uusimat pretsedendiõigust (13) ja EFTA järelevalveameti väljakujunenud tava, samuti komisjoni väljakujunenud tava pärast komisjoni 1997. aasta teatise vastuvõtmist juurdepääsu kohta toimikule. (14) |
| --- | --- |

6.

Käesolevas teatises esitatud toimikule juurdepääsu puhul võetakse arvesse muudetud II, III ja XIII peatükki, (11) samuti EFTA järelevalveameti 30. oktoobri 2002. aasta otsust nr 177/02/COL ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes. (12) Selles võetakse arvesse ka Euroopa Kohtu ja Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu uusimat pretsedendiõigust (13) ja EFTA järelevalveameti väljakujunenud tava, samuti komisjoni väljakujunenud tava pärast komisjoni 1997. aasta teatise vastuvõtmist juurdepääsu kohta toimikule. (14)

II.   TOIMIKULE JUURDEPÄÄSU ULATUS

A.   Kellel on juurdepääsuõigus toimikule?

| 7. | Juurdepääs toimikule lõikes 1 osutatud sätete kohaselt on ette nähtud selleks, et võimaldada tõhusalt kasutada kaitseõigust EFTA järelevalveameti esitatud vastuväidetele vastamiseks. Sel eesmärgil on nii EMP lepingu artiklite 53 ja 54 ja EMP lepingu artikli 57 kohaldamise juhtudel taotluse esitamisel juurdepääs tagatud vastavalt siis kas isikutele, ettevõtetele või ettevõtete ühendustele (15), kellele amet on esitanud vastuväited (16) (edaspidi „pooled”). |
| --- | --- |

7.

Juurdepääs toimikule lõikes 1 osutatud sätete kohaselt on ette nähtud selleks, et võimaldada tõhusalt kasutada kaitseõigust EFTA järelevalveameti esitatud vastuväidetele vastamiseks. Sel eesmärgil on nii EMP lepingu artiklite 53 ja 54 ja EMP lepingu artikli 57 kohaldamise juhtudel taotluse esitamisel juurdepääs tagatud vastavalt siis kas isikutele, ettevõtetele või ettevõtete ühendustele (15), kellele amet on esitanud vastuväited (16) (edaspidi „pooled”).

B.   Millistele dokumentidele juurdepääs antakse?

1.   EFTA järelevalveameti toimiku sisu

| 8. | EFTA järelevalveameti toimik konkurentsialases uurimises (edaspidi „toimik”) sisaldab kõiki dokumente, (17) mille EFTA järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi direktoraat on uurimise käigus saanud, koostanud ja/või kogunud. |
| --- | --- |

8.

EFTA järelevalveameti toimik konkurentsialases uurimises (edaspidi „toimik”) sisaldab kõiki dokumente, (17) mille EFTA järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi direktoraat on uurimise käigus saanud, koostanud ja/või kogunud.

| 9. | EFTA järelevalveamet võib II peatüki artiklite 20 ja 21 ja artikli 22 lõike 2 ning XIII peatüki artiklite 12 ja 13 kohaselt läbiviidava uurimise käigus koguda palju dokumente, millest mõni võib pärast üksikasjalikumat läbivaatamist kõnealuse kohtuasja teemaga mitteseotuks osutuda. Sellised dokumendid võidakse tagastada ettevõttele, kellelt need on saadud. Sellised dokumendid pärast nende tagastamist enam toimikusse ei kuulu. |
| --- | --- |

9.

EFTA järelevalveamet võib II peatüki artiklite 20 ja 21 ja artikli 22 lõike 2 ning XIII peatüki artiklite 12 ja 13 kohaselt läbiviidava uurimise käigus koguda palju dokumente, millest mõni võib pärast üksikasjalikumat läbivaatamist kõnealuse kohtuasja teemaga mitteseotuks osutuda. Sellised dokumendid võidakse tagastada ettevõttele, kellelt need on saadud. Sellised dokumendid pärast nende tagastamist enam toimikusse ei kuulu.

2.   Dokumendid, millega on lubatud tutvuda

| 10. | Pooltel peab olema võimalus tutvuda EFTA järelevalveameti toimikus sisalduva teabega, et nad saaksid selle teabe põhjal avaldada tõhusalt oma seisukohti esialgsete järelduste kohta, mille amet on oma vastuväidetes teinud. Selleks võimaldatakse neile juurdepääs kõikidele ameti toimikus sisalduvatele dokumentidele, mis on määratletud lõikes 8, välja arvatud sisedokumendid, teiste ettevõtete ärisaladused või muu salajane teave. (18) |
| --- | --- |

10.

Pooltel peab olema võimalus tutvuda EFTA järelevalveameti toimikus sisalduva teabega, et nad saaksid selle teabe põhjal avaldada tõhusalt oma seisukohti esialgsete järelduste kohta, mille amet on oma vastuväidetes teinud. Selleks võimaldatakse neile juurdepääs kõikidele ameti toimikus sisalduvatele dokumentidele, mis on määratletud lõikes 8, välja arvatud sisedokumendid, teiste ettevõtete ärisaladused või muu salajane teave. (18)

| 11. | Menetlusega seotud uuringu tulemused on koos uuringuülesande ja -metoodikaga kättesaadavad. Intellektuaalomandiõiguste kaitsmiseks võib olla siiski vajalik ettevaatusabinõusid võtta. |
| --- | --- |

11.

Menetlusega seotud uuringu tulemused on koos uuringuülesande ja -metoodikaga kättesaadavad. Intellektuaalomandiõiguste kaitsmiseks võib olla siiski vajalik ettevaatusabinõusid võtta.

3.   Dokumendid, millega ei ole lubatud tutvuda

3.1.   Sisedokumendid

3.1.1.   Üldpõhimõtted

| 12. | Sisedokumentidega ei saa tõendada süüd ega süütust. (19) Need ei kuulu tõendite hulka, millele EFTA järelevalveamet juhtumi hindamisel saab toetuda. Seega ei anta pooltele juurdepääsu ameti toimiku sisedokumentidele. (20) Arvestades nende väärtusetust tõendusmaterjalina, ei piira juurdepääsukeeld sisedokumentidele poolte kaitseõiguse nõuetekohast kasutamist. (21) |
| --- | --- |

12.

Sisedokumentidega ei saa tõendada süüd ega süütust. (19) Need ei kuulu tõendite hulka, millele EFTA järelevalveamet juhtumi hindamisel saab toetuda. Seega ei anta pooltele juurdepääsu ameti toimiku sisedokumentidele. (20) Arvestades nende väärtusetust tõendusmaterjalina, ei piira juurdepääsukeeld sisedokumentidele poolte kaitseõiguse nõuetekohast kasutamist. (21)

| 13. | EFTA järelevalveamet ei ole kohustatud koosolekuid isiku või ettevõttega protokollima. (22) Kui amet otsustab nendel koosolekutel märkmeid teha, käsitletakse neid dokumente kui ameti tõlgendust koosolekutel öeldust, mistõttu neid liigitatakse sisedokumentideks. Kui aga kõnealune isik või ettevõte on nõustunud protokollimisega, võimaldatakse juurdepääs neile protokollidele pärast võimalike ärisaladuste või muu salajase teabe dokumendist kustutamist. Sellised protokollid, millega on nõustutud, kuuluvad tõendusmaterjali hulka, millele amet saab juhtumi hindamisel tugineda. (23) |
| --- | --- |

13.

EFTA järelevalveamet ei ole kohustatud koosolekuid isiku või ettevõttega protokollima. (22) Kui amet otsustab nendel koosolekutel märkmeid teha, käsitletakse neid dokumente kui ameti tõlgendust koosolekutel öeldust, mistõttu neid liigitatakse sisedokumentideks. Kui aga kõnealune isik või ettevõte on nõustunud protokollimisega, võimaldatakse juurdepääs neile protokollidele pärast võimalike ärisaladuste või muu salajase teabe dokumendist kustutamist. Sellised protokollid, millega on nõustutud, kuuluvad tõendusmaterjali hulka, millele amet saab juhtumi hindamisel tugineda. (23)

| 14. | Kui seoses menetlusega on tellitud uuring, käsitatakse EFTA järelevalveameti ja selle lepingupartneri vahelist kirjavahetust, mis sisaldab hinnangut lepingupartneri tööle või on seotud uuringu rahastamise küsimustega, sisedokumentidena, ning nendega ei ole seega lubatud tutvuda. |
| --- | --- |

14.

Kui seoses menetlusega on tellitud uuring, käsitatakse EFTA järelevalveameti ja selle lepingupartneri vahelist kirjavahetust, mis sisaldab hinnangut lepingupartneri tööle või on seotud uuringu rahastamise küsimustega, sisedokumentidena, ning nendega ei ole seega lubatud tutvuda.

3.1.2.   Kirjavahetus muude ametiasutustega

| 15. | Sisedokumentide erijuhus on EFTA järelevalveameti kirjavahetus teiste ametiasutustega ja nendelt asutustelt saadud sisedokumendid. Dokumendid, millega ei ole lubatud tutvuda, on näiteks järgmised:






  — | ameti kirjavahetus EFTA riikide konkurentsiametitega või konkurentsiametite vaheline kirjavahetus (24); |
| --- | --- | --- |

15.

Sisedokumentide erijuhus on EFTA järelevalveameti kirjavahetus teiste ametiasutustega ja nendelt asutustelt saadud sisedokumendid. Dokumendid, millega ei ole lubatud tutvuda, on näiteks järgmised:

—

ameti kirjavahetus EFTA riikide konkurentsiametitega või konkurentsiametite vaheline kirjavahetus (24);

| — | ameti kirjavahetus EFTA riikide muude ametiasutustega (25); |
| --- | --- |

—

ameti kirjavahetus EFTA riikide muude ametiasutustega (25);

| — | ameti, komisjoni ja ELi liikmesriikide muude ametiasutuste vaheline kirjavahetus; |
| --- | --- |

—

ameti, komisjoni ja ELi liikmesriikide muude ametiasutuste vaheline kirjavahetus;

| — | ameti kirjavahetus teiste riikide ametiasutustega, sealhulgas nende konkurentsiametitega. |
| --- | --- |

—

ameti kirjavahetus teiste riikide ametiasutustega, sealhulgas nende konkurentsiametitega.

| 16. | Teatavatel erandjuhtudel võimaldatakse juurdepääs EFTA riikidest, komisjonilt või EL liikmesriikidest pärit dokumentidele pärast võimalike ärisaladuste või muu salajase teabe kustutamist. Enne juurdepääsu võimaldamist konsulteerib EFTA järelevalveamet dokumendi esitanud isikuga, et selgitada välja ärisaladuste või muu salajase teabe olemasolu.
  Seda tehakse juhul, kui EFTA riikidest pärit dokumendid sisaldavad poolte vastu esitatud süüdistusi, mille EFTA järelevalveamet peab läbi vaatama, või mis moodustavad osa tõendusmaterjalist uurimisprotsessis, sarnaselt dokumentidele, mis on saadud erasektorist. Neid kaalutlusi kohaldatakse eriti seoses:






  — | dokumentide ja teabega, mida vahetatakse II peatüki artikli 12 kohaselt, ja teabega, mida esitatakse ametile II peatüki artikli 18 lõike 6 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

16.

Teatavatel erandjuhtudel võimaldatakse juurdepääs EFTA riikidest, komisjonilt või EL liikmesriikidest pärit dokumentidele pärast võimalike ärisaladuste või muu salajase teabe kustutamist. Enne juurdepääsu võimaldamist konsulteerib EFTA järelevalveamet dokumendi esitanud isikuga, et selgitada välja ärisaladuste või muu salajase teabe olemasolu.

Seda tehakse juhul, kui EFTA riikidest pärit dokumendid sisaldavad poolte vastu esitatud süüdistusi, mille EFTA järelevalveamet peab läbi vaatama, või mis moodustavad osa tõendusmaterjalist uurimisprotsessis, sarnaselt dokumentidele, mis on saadud erasektorist. Neid kaalutlusi kohaldatakse eriti seoses:

—

dokumentide ja teabega, mida vahetatakse II peatüki artikli 12 kohaselt, ja teabega, mida esitatakse ametile II peatüki artikli 18 lõike 6 kohaselt;

| — | EFTA riigi kaebustega, mis on esitatud II peatüki artikli 7 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

—

EFTA riigi kaebustega, mis on esitatud II peatüki artikli 7 lõike 2 kohaselt.

Juurdepääs võimaldatakse ka EMP riikidest või komisjonilt saabunud dokumentidele, mis on olulised EFTA järelevalveameti pädevuse teostamisel poolte kaitse alal. (26)

3.2.   Salajane teave

| 17. | EFTA järelevalveameti toimik võib sisaldada ka dokumente, milles on kaht liiki teavet, nimelt ärisaladusi ja muud salajast teavet, millele juurdepääs võib olla osaliselt või täielikult piiratud. (27) Võimalusel antakse juurdepääs algteabe mittesalajasele versioonile. Kui konfidentsiaalsust on võimalik tagada üksnes asjaomase teabe kokkuvõttega, antakse juurdepääs kokkuvõttele. Kõik teised dokumendid on kättesaadaval nende originaalkujul. |
| --- | --- |

17.

EFTA järelevalveameti toimik võib sisaldada ka dokumente, milles on kaht liiki teavet, nimelt ärisaladusi ja muud salajast teavet, millele juurdepääs võib olla osaliselt või täielikult piiratud. (27) Võimalusel antakse juurdepääs algteabe mittesalajasele versioonile. Kui konfidentsiaalsust on võimalik tagada üksnes asjaomase teabe kokkuvõttega, antakse juurdepääs kokkuvõttele. Kõik teised dokumendid on kättesaadaval nende originaalkujul.

3.2.1.   Ärisaladused

| 18. | Kuivõrd teabe avaldamine ettevõtte majandustegevuse kohta võib teha sellele ettevõttele suurt kahju, moodustab see teave ärisaladuse. (28) Ärisaladusena võidakse käsitada näiteks järgmist teavet: ettevõtte oskusteavet puudutav tehniline ja/või finantsteave, kulude hindamise metoodika, tootmissaladused ja -protsessid, tarneallikad, tootmis- ja müügimaht, turuosad, klientide ja edasimüüjate nimekirjad, turunduskavad, kulu- ja hinnastruktuur ja müügistrateegia. |
| --- | --- |

18.

Kuivõrd teabe avaldamine ettevõtte majandustegevuse kohta võib teha sellele ettevõttele suurt kahju, moodustab see teave ärisaladuse. (28) Ärisaladusena võidakse käsitada näiteks järgmist teavet: ettevõtte oskusteavet puudutav tehniline ja/või finantsteave, kulude hindamise metoodika, tootmissaladused ja -protsessid, tarneallikad, tootmis- ja müügimaht, turuosad, klientide ja edasimüüjate nimekirjad, turunduskavad, kulu- ja hinnastruktuur ja müügistrateegia.

3.2.2.   Muu salajane teave

| 19. | „Muu salajane teave” hõlmab teavet, mis ei ole ärisaladus, kuid mida võib käsitleda salajasena, kuivõrd selle avalikustamine kahjustaks oluliselt isikut või ettevõtet. Olenevalt konkreetse juhtumi asjaoludest, võidakse seda kohaldada ka teabe suhtes ettevõtete kohta, kes võivad avaldada suurt majanduslikku või ärilist survet oma konkurentidele, äripartneritele, klientidele või hankijatele. On lubatud keelduda selliste ettevõtete klientide teatavate kirjade avalikustamisest, kuna nende avaldamine võib kirja autoritele kaasa tuua survemeetmeid. (29) Seepärast võib mõiste „muu salajane teave” hõlmata ka teavet, mis võimaldab pooltel tuvastada kaebuste esitajaid või muid kolmandaid pooli, kellel on õigustatud soov jääda anonüümseks. |
| --- | --- |

19.

„Muu salajane teave” hõlmab teavet, mis ei ole ärisaladus, kuid mida võib käsitleda salajasena, kuivõrd selle avalikustamine kahjustaks oluliselt isikut või ettevõtet. Olenevalt konkreetse juhtumi asjaoludest, võidakse seda kohaldada ka teabe suhtes ettevõtete kohta, kes võivad avaldada suurt majanduslikku või ärilist survet oma konkurentidele, äripartneritele, klientidele või hankijatele. On lubatud keelduda selliste ettevõtete klientide teatavate kirjade avalikustamisest, kuna nende avaldamine võib kirja autoritele kaasa tuua survemeetmeid. (29) Seepärast võib mõiste „muu salajane teave” hõlmata ka teavet, mis võimaldab pooltel tuvastada kaebuste esitajaid või muid kolmandaid pooli, kellel on õigustatud soov jääda anonüümseks.

| 20. | Muu salajase teabe hulka kuuluvad ka sõjasaladused. |
| --- | --- |

20.

Muu salajase teabe hulka kuuluvad ka sõjasaladused.

3.2.3.   Kriteeriumid salajaseks tunnistamise taotluste rahuldamiseks.

| 21. | Teave liigitatakse salajaseks, kui vastav isik või ettevõte on seda taotlenud ja EFTA järelevalveamet on selle taotluse rahuldanud. (30) |
| --- | --- |

21.

Teave liigitatakse salajaseks, kui vastav isik või ettevõte on seda taotlenud ja EFTA järelevalveamet on selle taotluse rahuldanud. (30)

| 22. | Salajaseks tunnistamise taotlused peavad olema seotud teabega, mis kuulub eespool nimetatud ärisaladuse või muu salajase teabe kategooria alla. Teabe ärisaladuseks või muuks salajaseks teabeks tunnistamist tuleb põhjendada. (31) Teabe salajaseks tunnistamise taotluse saab reeglina esitada EFTA järelevalveametile vaid sama isik või ettevõte, kellelt teave saadi, teistest allikatest saadud teabe kohta nad sellist taotlust esitada ei saa. |
| --- | --- |

22.

Salajaseks tunnistamise taotlused peavad olema seotud teabega, mis kuulub eespool nimetatud ärisaladuse või muu salajase teabe kategooria alla. Teabe ärisaladuseks või muuks salajaseks teabeks tunnistamist tuleb põhjendada. (31) Teabe salajaseks tunnistamise taotluse saab reeglina esitada EFTA järelevalveametile vaid sama isik või ettevõte, kellelt teave saadi, teistest allikatest saadud teabe kohta nad sellist taotlust esitada ei saa.

| 23. | Ettevõtet käsitlevat teavet, mis on juba teada väljaspool ettevõtet (kontserni puhul väljaspool kontserni) või väljaspool ühendust, mida ettevõte on ise teavitanud, ei käsitata üldjuhul salajase teabena. (32) Teavet, mis ei ole enam äriliselt oluline, näiteks aja möödumise tõttu, ei saa seda enam pidada salajaseks. EFTA järelevalveamet eeldab reeglina, et andmed poolte käibe, müügitulu, turuosa ja muu sellise kohta, mis on vanemad kui 5 aastat, ei ole enam salajased. (33) |
| --- | --- |

23.

Ettevõtet käsitlevat teavet, mis on juba teada väljaspool ettevõtet (kontserni puhul väljaspool kontserni) või väljaspool ühendust, mida ettevõte on ise teavitanud, ei käsitata üldjuhul salajase teabena. (32) Teavet, mis ei ole enam äriliselt oluline, näiteks aja möödumise tõttu, ei saa seda enam pidada salajaseks. EFTA järelevalveamet eeldab reeglina, et andmed poolte käibe, müügitulu, turuosa ja muu sellise kohta, mis on vanemad kui 5 aastat, ei ole enam salajased. (33)

| 24. | EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohaselt läbiviidavates menetlustes ei takista teabe salajaseks tunnistamine selle avaldamist, kui see teave on vajalik väidetava rikkumise tõestamiseks („süüd tõestav dokument”) või võib olla vajalik poole süüst vabastamiseks („süütust tõestav dokument”). Sel juhul võib vajadus kaitsta poolte kaitseõigust EFTA järelevalveameti toimikule võimalikult vaba juurdepääsu andmise kaudu üles kaaluda vajaduse kaitsta teiste poolte salajast teavet (34). Ameti pädevuses on hinnata, kas neid asjaolusid saab konkreetses olukorras kohaldada. Seetõttu tuleb anda hinnang järgmistele omadustele:






  — | teabe asjakohasus otsustamaks, kas rikkumine on toimunud või mitte, ja selle tõendusjõud; |
| --- | --- | --- |

24.

EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohaselt läbiviidavates menetlustes ei takista teabe salajaseks tunnistamine selle avaldamist, kui see teave on vajalik väidetava rikkumise tõestamiseks („süüd tõestav dokument”) või võib olla vajalik poole süüst vabastamiseks („süütust tõestav dokument”). Sel juhul võib vajadus kaitsta poolte kaitseõigust EFTA järelevalveameti toimikule võimalikult vaba juurdepääsu andmise kaudu üles kaaluda vajaduse kaitsta teiste poolte salajast teavet (34). Ameti pädevuses on hinnata, kas neid asjaolusid saab konkreetses olukorras kohaldada. Seetõttu tuleb anda hinnang järgmistele omadustele:

—

teabe asjakohasus otsustamaks, kas rikkumine on toimunud või mitte, ja selle tõendusjõud;

| — | teabe hädavajalikkus; |
| --- | --- |

—

teabe hädavajalikkus;

| — | teabe delikaatsus (millises ulatuses võib nimetatud teabe avaldamine kahjustada kõnealuse isiku või ettevõtte huve); |
| --- | --- |

—

teabe delikaatsus (millises ulatuses võib nimetatud teabe avaldamine kahjustada kõnealuse isiku või ettevõtte huve);

| — | esialgne seisukoht väidetava rikkumise raskuse kohta. |
| --- | --- |

—

esialgne seisukoht väidetava rikkumise raskuse kohta.

Samu kaalutlusi kohaldatakse ka EMP lepingu artikli 57 alusel toimuvate menetluste suhtes, mille puhul EFTA järelevalveamet on pidanud teabe avaldamist menetluse jaoks vajalikuks. (35)

| 25. | Kui EFTA järelevalveamet kavatseb teabe avaldada, antakse kõnealusele isikule või ettevõttele võimalus esitada mittesalajane versioon dokumentidest, milles niisugune teave sisaldub, kusjuures nimetatud dokumendi väärtus tõendina on samaväärne originaaldokumentidega. (36) |
| --- | --- |

25.

Kui EFTA järelevalveamet kavatseb teabe avaldada, antakse kõnealusele isikule või ettevõttele võimalus esitada mittesalajane versioon dokumentidest, milles niisugune teave sisaldub, kusjuures nimetatud dokumendi väärtus tõendina on samaväärne originaaldokumentidega. (36)

C.   Millal antakse juurdepääs toimikule?

| 26. | Enne kui EFTA järelevalveamet ei ole oma vastuväidetest vastavalt lõikes 1 mainitud sätetele teavitanud, ei ole pooltel juurdepääsuõigust toimikule. |
| --- | --- |

26.

Enne kui EFTA järelevalveamet ei ole oma vastuväidetest vastavalt lõikes 1 mainitud sätetele teavitanud, ei ole pooltel juurdepääsuõigust toimikule.

1.   Konkurentsimenetlustes EMP lepingu artiklite 53 ja 54 alusel

| 27. | Toimikule antakse juurdepääs taotluse esitamisel ja tavaliselt ühel korral pärast poolte teavitamist EFTA järelevalveameti vastuväidetest, et tagada võrdõiguslikkuse põhimõte ja kaitsta nende kaitseõigusi. Seepärast ei anta üldreeglina juurdepääsu teiste poolte vastustele, mida nemad on ameti vastuväidetele esitanud.
  Poolele võimaldatakse siiski juurdepääs dokumentidele, mis on saadud pärast vastuväidetest teavitamist haldusmenetluse hilisemates etappides, kui need dokumendid võivad sisaldada uusi, kas süüd või süüst vabastavaid tõendeid, mis puudutavad EFTA järelevalveameti vastuväidetes selle poole kohta esitatud väiteid. Seda eriti juhul, kui amet soovib kasutada uusi tõendeid. |
| --- | --- |

27.

Toimikule antakse juurdepääs taotluse esitamisel ja tavaliselt ühel korral pärast poolte teavitamist EFTA järelevalveameti vastuväidetest, et tagada võrdõiguslikkuse põhimõte ja kaitsta nende kaitseõigusi. Seepärast ei anta üldreeglina juurdepääsu teiste poolte vastustele, mida nemad on ameti vastuväidetele esitanud.

Poolele võimaldatakse siiski juurdepääs dokumentidele, mis on saadud pärast vastuväidetest teavitamist haldusmenetluse hilisemates etappides, kui need dokumendid võivad sisaldada uusi, kas süüd või süüst vabastavaid tõendeid, mis puudutavad EFTA järelevalveameti vastuväidetes selle poole kohta esitatud väiteid. Seda eriti juhul, kui amet soovib kasutada uusi tõendeid.

2.   Konkurentsimenetlustes EMP lepingu artikli 57 alusel

| 28. | Vastavalt XIII peatüki artikli 18 lõigetele 1 ja 3 (37) antakse teatise esitanud pooltele juurdepääs EFTA järelevalveameti toimikutele taotluse korral menetluse igas etapis alates komisjoni vastuväidetest teavitamisest kuni nõuandekomiteega konsulteerimiseni. Kuid nimetatud teatises ei käsitleta võimalust dokumentide kättesaamiseks enne, kui amet esitab oma vastuväited ettevõtetele EMP lepingu artikli 57 ja XIII peatüki alusel. |
| --- | --- |

28.

Vastavalt XIII peatüki artikli 18 lõigetele 1 ja 3 (37) antakse teatise esitanud pooltele juurdepääs EFTA järelevalveameti toimikutele taotluse korral menetluse igas etapis alates komisjoni vastuväidetest teavitamisest kuni nõuandekomiteega konsulteerimiseni. Kuid nimetatud teatises ei käsitleta võimalust dokumentide kättesaamiseks enne, kui amet esitab oma vastuväited ettevõtetele EMP lepingu artikli 57 ja XIII peatüki alusel.

III.   KAEBUSE ESITAJAID JA MUID ASJAOMASEID POOLI PUUDUTAVAD KONKREETSED KÜSIMUSED

| 29. | Käesolev jagu käsitleb olukordi, kui EFTA järelevalveamet võib või peab võimaldama kartelle või monopole käsitlevates menetlustes kaebuse esitajatele või ühinemismenetluses muudele asjaomastele pooltele juurdepääsu teatavatele nende toimikutes sisalduvatele dokumentidele. Kartellide, monopolide ja ühinemise rakendusmääruste (38) sõnastusest olenemata erinevad need kaks olukorda käesoleva teatise eelmises jaos määratletud juurdepääsu võimaldamisest dokumentidele nii ulatuse, ajastuse kui ka õiguste poolest. |
| --- | --- |

29.

Käesolev jagu käsitleb olukordi, kui EFTA järelevalveamet võib või peab võimaldama kartelle või monopole käsitlevates menetlustes kaebuse esitajatele või ühinemismenetluses muudele asjaomastele pooltele juurdepääsu teatavatele nende toimikutes sisalduvatele dokumentidele. Kartellide, monopolide ja ühinemise rakendusmääruste (38) sõnastusest olenemata erinevad need kaks olukorda käesoleva teatise eelmises jaos määratletud juurdepääsu võimaldamisest dokumentidele nii ulatuse, ajastuse kui ka õiguste poolest.

A.   Dokumentide eraldamine kartelle või monopole käsitlevates menetlustes kaebuse esitajatele

| 30. | Kaebuse esitajatel ei ole uurimise all olevate pooltega samu õigusi ega tagatisi. (39) Seetõttu ei saa kaebuse esitajad nõuda pooltega võrdset juurdepääsuõigust toimikutele. |
| --- | --- |

30.

Kaebuse esitajatel ei ole uurimise all olevate pooltega samu õigusi ega tagatisi. (39) Seetõttu ei saa kaebuse esitajad nõuda pooltega võrdset juurdepääsuõigust toimikutele.

| 31. | Samas võib kaebuse esitaja, keda vastavalt III peatüki artikli 7 lõikele 1 on teavitatud EFTA järelevalveameti kavatsusest tema kaebus tagasi lükata, (40) nõuda juurdepääsu dokumentidele, millel põhineb EFTA järelevalveameti esialgne hinnang. (41) Kaebuse esitajale antakse niisugustele dokumentidele juurdepääs ühel korral, pärast seda, kui on saadetud kiri, millega teavitatakse kaebuse esitajat ameti kavatsusest tema kaebus tagasi lükata. |
| --- | --- |

31.

Samas võib kaebuse esitaja, keda vastavalt III peatüki artikli 7 lõikele 1 on teavitatud EFTA järelevalveameti kavatsusest tema kaebus tagasi lükata, (40) nõuda juurdepääsu dokumentidele, millel põhineb EFTA järelevalveameti esialgne hinnang. (41) Kaebuse esitajale antakse niisugustele dokumentidele juurdepääs ühel korral, pärast seda, kui on saadetud kiri, millega teavitatakse kaebuse esitajat ameti kavatsusest tema kaebus tagasi lükata.

| 32. | Kaebuse esitajatel ei ole juurdepääsuõigust ärisaladustele või muule salajasele teabele, mida komisjon on uurimise käigus omandanud. (42) |
| --- | --- |

32.

Kaebuse esitajatel ei ole juurdepääsuõigust ärisaladustele või muule salajasele teabele, mida komisjon on uurimise käigus omandanud. (42)

B.   Dokumentide eraldamine ühinemismenetluses muudele asjaomastele pooltele

| 33. | Taotluse esitamise korral võimaldatakse ka muudele asjaomastele pooltele, keda on vastuväidetest teavitatud, ühinemismenetluse toimikutele juurdepääs niisuguses ulatuses, mis on vajalik nende arvamuste koostamiseks. (43) |
| --- | --- |

33.

Taotluse esitamise korral võimaldatakse ka muudele asjaomastele pooltele, keda on vastuväidetest teavitatud, ühinemismenetluse toimikutele juurdepääs niisuguses ulatuses, mis on vajalik nende arvamuste koostamiseks. (43)

| 34. | Muud asjaomased pooled on kavandatava ühinemise pooled, välja arvatud teatise esitanud pooled, näiteks müüja ja ettevõte, kellele on ühinemine suunatud. (44) |
| --- | --- |

34.

Muud asjaomased pooled on kavandatava ühinemise pooled, välja arvatud teatise esitanud pooled, näiteks müüja ja ettevõte, kellele on ühinemine suunatud. (44)

IV.   TOIMIKULE JUURDEPÄÄSU KORD

A.   Ettevalmistav kord

| 35. | Mis tahes isikul, kes esitab teavet või arvamusi mõnes allpool loetletud olukorras või edastab sama menetluse käigus EFTA järelevalveametile täiendavat teavet, on kohustus selgelt identifitseerida igasugune materjal, mida ta loeb salajaseks, tuues ära põhjused ning esitades eraldi mittesalajase versiooni kuupäevaks, mille amet on määranud seisukohtadest teavitamiseks (45):






  a) | Kartelle või monopole puudutavates menetlustes






  — | ameti vastuväidete adressaat, kes esitab oma seisukohad vastuväidete kohta (46); |
| --- | --- | --- | --- |

35.

Mis tahes isikul, kes esitab teavet või arvamusi mõnes allpool loetletud olukorras või edastab sama menetluse käigus EFTA järelevalveametile täiendavat teavet, on kohustus selgelt identifitseerida igasugune materjal, mida ta loeb salajaseks, tuues ära põhjused ning esitades eraldi mittesalajase versiooni kuupäevaks, mille amet on määranud seisukohtadest teavitamiseks (45):

a)

Kartelle või monopole puudutavates menetlustes

—

ameti vastuväidete adressaat, kes esitab oma seisukohad vastuväidete kohta (46);

| — | kaebuse esitaja, kes esitab oma seisukohad ameti vastuväidetele (47); |
| --- | --- |

—

kaebuse esitaja, kes esitab oma seisukohad ameti vastuväidetele (47);

| — | mis tahes muu füüsiline või juriidiline isik, kes taotleb ärakuulamist ja ilmutab piisavat huvi või kelle amet on kutsunud oma seisukohti avaldama, esitades oma seisukohad kirjalikult või suulisel ärakuulamisel (48); |
| --- | --- |

—

mis tahes muu füüsiline või juriidiline isik, kes taotleb ärakuulamist ja ilmutab piisavat huvi või kelle amet on kutsunud oma seisukohti avaldama, esitades oma seisukohad kirjalikult või suulisel ärakuulamisel (48);

| — | kaebuse esitaja, kes teatab oma seisukohad ameti kirja osas, millega teda teavitatakse ameti kavatsusest tema kaebus tagasi lükata. (49) |
| --- | --- |

—

kaebuse esitaja, kes teatab oma seisukohad ameti kirja osas, millega teda teavitatakse ameti kavatsusest tema kaebus tagasi lükata. (49)

| b) | Ühinemismenetluses






  — | teatise esitanud pooled või muud asjaomased pooled, kes esitavad oma seisukohad ameti vastuväidete kohta, mis on vastu võetud eesmärgiga teha otsus taotluse osas erandi tegemiseks koondumise peatamises ja mis mõjutab kahjulikult ühte või mitut niisugust poolt, või samas küsimuses vastuvõetud esialgse otsus kohta (50); |
| --- | --- | --- |

b)

Ühinemismenetluses

—

teatise esitanud pooled või muud asjaomased pooled, kes esitavad oma seisukohad ameti vastuväidete kohta, mis on vastu võetud eesmärgiga teha otsus taotluse osas erandi tegemiseks koondumise peatamises ja mis mõjutab kahjulikult ühte või mitut niisugust poolt, või samas küsimuses vastuvõetud esialgse otsus kohta (50);

| — | teatise esitanud pooled, kellele amet on oma vastuväited adresseerinud, muud asjaomased pooled, keda on niisugustest vastuväidetest teavitatud, või pooled, kellele amet on vastuväited adresseerinud eesmärgiga määrata trahv või karistusmaksed ja kes esitavad oma arvamuse vastuväidetele (51); |
| --- | --- |

—

teatise esitanud pooled, kellele amet on oma vastuväited adresseerinud, muud asjaomased pooled, keda on niisugustest vastuväidetest teavitatud, või pooled, kellele amet on vastuväited adresseerinud eesmärgiga määrata trahv või karistusmaksed ja kes esitavad oma arvamuse vastuväidetele (51);

| — | ärakuulamist taotlevad kolmandad isikud, või mis tahes füüsilised või juriidilised isikud, keda komisjon on kutsunud oma seisukohti avaldama ja kes esitavad oma seisukohad kirjalikult või suulisel ärakuulamisel (52); |
| --- | --- |

—

ärakuulamist taotlevad kolmandad isikud, või mis tahes füüsilised või juriidilised isikud, keda komisjon on kutsunud oma seisukohti avaldama ja kes esitavad oma seisukohad kirjalikult või suulisel ärakuulamisel (52);

| — | mis tahes isik, kes esitab teavet XIII peatüki artikli 11 alusel. |
| --- | --- |

—

mis tahes isik, kes esitab teavet XIII peatüki artikli 11 alusel.

| 36. | Lisaks võib EFTA järelevalveamet nõuda, et alati, kui ettevõtted (53) esitavad või on esitanud dokumente, identifitseeriksid nad dokumendid või dokumentide osad, mida nad peavad ärisaladusi või muud neile kuuluvat salajast teavet sisaldavaiks, ja identifitseeriks ka ettevõtted, kelle suhtes nimetatud dokumente tuleb pidada salajasteks. (54) |
| --- | --- |

36.

Lisaks võib EFTA järelevalveamet nõuda, et alati, kui ettevõtted (53) esitavad või on esitanud dokumente, identifitseeriksid nad dokumendid või dokumentide osad, mida nad peavad ärisaladusi või muud neile kuuluvat salajast teavet sisaldavaiks, ja identifitseeriks ka ettevõtted, kelle suhtes nimetatud dokumente tuleb pidada salajasteks. (54)

| 37. | Selleks et kiiresti tegeleda lõikes 36 osutatud konfidentsiaalsusnõuetega, võib EFTA järelevalveamet kehtestada ajalise piiri, mille jooksul ettevõtted: i) põhjendavad konfidentsiaalsusnõuet iga dokumendi või dokumendi osa kohta; ii) esitavad ametile dokumentide mittesalajased versioonid, millest salajased lõigud on kustutatud. (55) Konkurentsimenetluste korral esitavad kõnealused ettevõtted nimetatud ajavahemiku jooksul ka iga kustutatud teabeosa kohta kokkuvõtliku kirjelduse. (56) |
| --- | --- |

37.

Selleks et kiiresti tegeleda lõikes 36 osutatud konfidentsiaalsusnõuetega, võib EFTA järelevalveamet kehtestada ajalise piiri, mille jooksul ettevõtted: i) põhjendavad konfidentsiaalsusnõuet iga dokumendi või dokumendi osa kohta; ii) esitavad ametile dokumentide mittesalajased versioonid, millest salajased lõigud on kustutatud. (55) Konkurentsimenetluste korral esitavad kõnealused ettevõtted nimetatud ajavahemiku jooksul ka iga kustutatud teabeosa kohta kokkuvõtliku kirjelduse. (56)

| 38. | Mittesalajased versioonid ja kustutatud teabe kirjeldused peavad olema sellised, mis võimaldavad igal toimikule juurdepääseval poolel otsustada, kas kustutatud teave võib tõenäoliselt olla tema kaitse jaoks oluline ning kas on seega piisav alus taotleda EFTA järelevalveametilt juurdepääsu salajaseks kuulutatud teabele. |
| --- | --- |

38.

Mittesalajased versioonid ja kustutatud teabe kirjeldused peavad olema sellised, mis võimaldavad igal toimikule juurdepääseval poolel otsustada, kas kustutatud teave võib tõenäoliselt olla tema kaitse jaoks oluline ning kas on seega piisav alus taotleda EFTA järelevalveametilt juurdepääsu salajaseks kuulutatud teabele.

B.   Salajase teabe käsitlemine

| 39. | Kartelle või monopole puudutava menetluse puhul, kui ettevõtted ei täida lõigete 35–37 sätteid, võib EFTA järelevalveamet eeldada, et asjaomased dokumendid ja seletused ei sisalda salajast teavet. (57) Sellest tulenevalt võib amet järeldada, et ettevõttel ei ole mingeid vastuväiteid kõnealuste dokumentide ega seletuste täielikule avaldamisele. |
| --- | --- |

39.

Kartelle või monopole puudutava menetluse puhul, kui ettevõtted ei täida lõigete 35–37 sätteid, võib EFTA järelevalveamet eeldada, et asjaomased dokumendid ja seletused ei sisalda salajast teavet. (57) Sellest tulenevalt võib amet järeldada, et ettevõttel ei ole mingeid vastuväiteid kõnealuste dokumentide ega seletuste täielikule avaldamisele.

| 40. | Nii kartelle või monopole puudutava menetluse kui ka menetluse korral EPM lepingu artikli 57 alusel, kui kõnealune isik või ettevõte vastab lõigete 35–37 sätetele niivõrd, kuivõrd need on kohaldatavad, EFTA järelevalveamet:






  — | aktsepteerib esialgselt nõuded, mis tunduvad õigustatud; või |
| --- | --- | --- |

40.

Nii kartelle või monopole puudutava menetluse kui ka menetluse korral EPM lepingu artikli 57 alusel, kui kõnealune isik või ettevõte vastab lõigete 35–37 sätetele niivõrd, kuivõrd need on kohaldatavad, EFTA järelevalveamet:

—

aktsepteerib esialgselt nõuded, mis tunduvad õigustatud; või

| — | teatab kõnealusele isikule või ettevõttele, et ei nõustu konfidentsiaalsusnõudega täielikult või osaliselt, kui nõue on ilmselt õigustamatu. |
| --- | --- |

—

teatab kõnealusele isikule või ettevõttele, et ei nõustu konfidentsiaalsusnõudega täielikult või osaliselt, kui nõue on ilmselt õigustamatu.

| 41. | EFTA järelevalveamet võib hiljem oma esialgset konfidentsiaalsusnõude aktsepteerimist täielikult või osaliselt muuta. |
| --- | --- |

41.

EFTA järelevalveamet võib hiljem oma esialgset konfidentsiaalsusnõude aktsepteerimist täielikult või osaliselt muuta.

| 42. | Kui EFTA järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi direktoraat ei nõustu algusest peale konfidentsiaalsusnõudega või võtab seisukoha, et konfidentsiaalsusnõude esialgset aktsepteerimist tuleks muuta, ja kavatseb seega teabe avaldada, antakse kõnealusele isikule või ettevõttele võimalus oma seisukohad avaldada. Sellistel juhtudel teatab konkurentsi ja riigiabi peadirektoraat isikule või ettevõttele kirjalikult oma kavatsusest teave avaldada, esitab oma põhjendused ja kehtestab ajavahemiku, mille jooksul see isik või ettevõte võib kirjalikult oma seisukohad teatada. Kui lahkarvamus konfidentsiaalsusnõude osas säilib ka pärast nimetatud seisukohtade esitamist, tegeleb nimetatud küsimusega ärakuulamise eest vastutav ametnik vastavalt EFTA järelevalveameti ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusele. (58) |
| --- | --- |

42.

Kui EFTA järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi direktoraat ei nõustu algusest peale konfidentsiaalsusnõudega või võtab seisukoha, et konfidentsiaalsusnõude esialgset aktsepteerimist tuleks muuta, ja kavatseb seega teabe avaldada, antakse kõnealusele isikule või ettevõttele võimalus oma seisukohad avaldada. Sellistel juhtudel teatab konkurentsi ja riigiabi peadirektoraat isikule või ettevõttele kirjalikult oma kavatsusest teave avaldada, esitab oma põhjendused ja kehtestab ajavahemiku, mille jooksul see isik või ettevõte võib kirjalikult oma seisukohad teatada. Kui lahkarvamus konfidentsiaalsusnõude osas säilib ka pärast nimetatud seisukohtade esitamist, tegeleb nimetatud küsimusega ärakuulamise eest vastutav ametnik vastavalt EFTA järelevalveameti ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusele. (58)

| 43. | Kui on olemas oht, et ettevõte, kes suudab avaldada oma konkurentidele või äripartneritele, klientidele või tarnijatele märkimisväärset majanduslikku või ärilist survet, võtab EFTA järelevalveameti läbiviidud uurimises osalemise tõttu nende suhtes survemeetmeid, (59) kaitseb amet autorite anonüümsust, võimaldades juurdepääsu salastamata versioonile või kokkuvõttele kõnealustest vastustest. (60) Nii anonüümsustaotlusi sellistes olukordades kui ka anonüümsustaotlusi vastavalt ameti kaebuste käsitlemise teatise (61) punktile 81 käsitletakse vastavalt lõigetele 40–42. |
| --- | --- |

43.

Kui on olemas oht, et ettevõte, kes suudab avaldada oma konkurentidele või äripartneritele, klientidele või tarnijatele märkimisväärset majanduslikku või ärilist survet, võtab EFTA järelevalveameti läbiviidud uurimises osalemise tõttu nende suhtes survemeetmeid, (59) kaitseb amet autorite anonüümsust, võimaldades juurdepääsu salastamata versioonile või kokkuvõttele kõnealustest vastustest. (60) Nii anonüümsustaotlusi sellistes olukordades kui ka anonüümsustaotlusi vastavalt ameti kaebuste käsitlemise teatise (61) punktile 81 käsitletakse vastavalt lõigetele 40–42.

C.   Toimikule juurdepääsu võimaldamine

| 44. | EFTA järelevalveamet võib otsustada, et juurdepääs toimikule võimaldatakse ühel järgmisel viisil, arvestades poolte tehnilisi võimalusi:






  — | CD-ROMid või mis tahes muud edaspidi kasutusele võetavad elektroonilised andmekandjad; |
| --- | --- | --- |

44.

EFTA järelevalveamet võib otsustada, et juurdepääs toimikule võimaldatakse ühel järgmisel viisil, arvestades poolte tehnilisi võimalusi:

—

CD-ROMid või mis tahes muud edaspidi kasutusele võetavad elektroonilised andmekandjad;

| — | posti teel saadetavad paberkoopiad toimikust, millele juurdepääs võimaldati; |
| --- | --- |

—

posti teel saadetavad paberkoopiad toimikust, millele juurdepääs võimaldati;

| — | kutse tutvuda kõnealuse toimikuga ameti ruumides. |
| --- | --- |

—

kutse tutvuda kõnealuse toimikuga ameti ruumides.

Amet võib nimetatud viisid vastavalt soovile ühendada.

| 45. | Toimikule juurdepääsu hõlbustamiseks saavad pooled nummerdatud nimekirja dokumentidest, mis moodustavad EFTA järelevalveameti toimiku vastavalt lõike 8 määratlusele. |
| --- | --- |

45.

Toimikule juurdepääsu hõlbustamiseks saavad pooled nummerdatud nimekirja dokumentidest, mis moodustavad EFTA järelevalveameti toimiku vastavalt lõike 8 määratlusele.

| 46. | Juurdepääs antakse EFTA järelevalveameti toimikus sisalduvatele tõenditele nende originaalvormis: ametil puudub kohustus korraldada toimikus sisalduvate dokumentide tõlkimine. (62) |
| --- | --- |

46.

Juurdepääs antakse EFTA järelevalveameti toimikus sisalduvatele tõenditele nende originaalvormis: ametil puudub kohustus korraldada toimikus sisalduvate dokumentide tõlkimine. (62)

| 47. | Kui pool pärast toimikutele juurdepääsu otsustab, et vajab kaitse jaoks spetsiaalset teavet, millele ei ole juurdepääsu antud, võib ta esitada EFTA järelevalveametile selle kohta põhjendatud taotluse. Kui konkurentsi peadirektoraadi teenistustel ei ole võimalik taotlust rahuldada ja kui pool ei nõustu selle seisukohaga, lahendab küsimuse ärakuulamise eest vastutav ametnik vastavalt ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusele. (63) |
| --- | --- |

47.

Kui pool pärast toimikutele juurdepääsu otsustab, et vajab kaitse jaoks spetsiaalset teavet, millele ei ole juurdepääsu antud, võib ta esitada EFTA järelevalveametile selle kohta põhjendatud taotluse. Kui konkurentsi peadirektoraadi teenistustel ei ole võimalik taotlust rahuldada ja kui pool ei nõustu selle seisukohaga, lahendab küsimuse ärakuulamise eest vastutav ametnik vastavalt ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusele. (63)

| 48. | Vastavalt käesolevale teatisele antakse toimikule juurdepääs ainult tingimusel, et sellisel viisil omandatud teavet võib kasutada ainult kohtu- või haldusmenetluse eesmärgil EMP lepingu konkurentsieeskirjade kohaldamiseks asjaomase haldusmenetluse küsimuses. (64) Kui teavet kasutatakse millalgi muul otstarbel, kaasates väliseid kaitsjaid, võib EFTA järelevalveamet teha sellest ettekande nimetatud kaitsja advokatuurile kaitsja distsiplinaarvastutusele võtmiseks. |
| --- | --- |

48.

Vastavalt käesolevale teatisele antakse toimikule juurdepääs ainult tingimusel, et sellisel viisil omandatud teavet võib kasutada ainult kohtu- või haldusmenetluse eesmärgil EMP lepingu konkurentsieeskirjade kohaldamiseks asjaomase haldusmenetluse küsimuses. (64) Kui teavet kasutatakse millalgi muul otstarbel, kaasates väliseid kaitsjaid, võib EFTA järelevalveamet teha sellest ettekande nimetatud kaitsja advokatuurile kaitsja distsiplinaarvastutusele võtmiseks.

| 49. | Käesolevat C jagu, välja arvatud lõiked 45 ja 47, kohaldatakse võrdselt nii kaebuse esitajate (kartelle või monopole puudutavates menetlustes) kui ka muude asjaomaste poolte suhtes (ühinemismenetluses). |
| --- | --- |

49.

Käesolevat C jagu, välja arvatud lõiked 45 ja 47, kohaldatakse võrdselt nii kaebuse esitajate (kartelle või monopole puudutavates menetlustes) kui ka muude asjaomaste poolte suhtes (ühinemismenetluses).

---

(1)  ELT C 325, 22.12.2005, lk 7.

(2)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

(3)  Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 773/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjoni poolt (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18).

(4)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtete koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

(5)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtete koondumiste üle (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1). Parandatud: ELT L 172, 6.5.2004, lk 9.

(6)  Alates sellest, kui 24. septembri 2004. aasta leping EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 4 muutmise kohta 20. mail 2005 jõustus, kajastab järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatükk suurel määral EFTA sambas määrust (EÜ) nr 1/2003.

(7)  Alates sellest, kui 3. detsembri 2004. aasta leping EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 4 muutmise kohta 1. juulil 2005 jõustus, kajastab järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatükk suurel määral määrust (EÜ) nr 773/2004.

(8)  Alates sellest, kui 4. juuni 2004. aasta leping EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 4 muutmise kohta 20. mail 2005 jõustus, vastavad XIII peatüki artikli 4 lõiked 4 ja 5 ning artiklid 6 kuni 24 määruse (EÜ) nr 139/2004 sama numeratsiooniga artiklitele. (Nimetatud määruse artiklid 1 kuni 3, artikli 4 lõiked 1 kuni 3 ja artikkel 5 sisalduvad EMP lepingu XIV lisa punktis 1 viidatud õigusaktis (määrus (EÜ) nr 139/2004)).

(9)  Juurdepääs toimikule on sätestatud ka komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 802/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtete koondumiste üle) artikli 17 lõikes 1 (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1). Parandatud: ELT L 172, 6.5.2004, lk 9 (edaspidi „komisjoni ühinemise rakendusmäärus”). Kõnealune komisjoni määrus inkorporeeritakse loodetavasti peatselt EMP lepingusse ning järelevalve- ja kohtulepingusse. Nagu ette on nähtud, hakkab järelevalve- ja kohtulepingu protokoll nr 4 muutmise korral sisaldama sätteid, mis vastavad komisjoni ühinemise rakendusmääruse sätetele, ja EFTA järelevalveamet võtab seda edaspidi samuti arvesse ning viitab komisjoni ühinemise rakendusmäärusele.

(10)  Vt EFTA järelevalveameti informatsioonilisi suuniseid aadressil:

http://www.eftasurv.int/information/dbaFile449.html.

(11)  Samuti võetud arvesse komisjoni ühinemise rakendusmäärust, vt märkus 9.

(12)  ELT L 80, 27.3.2003, lk 27 ja ELT EMP lisa nr 16, 27.3.2003, lk 2.

(13)  Eelkõige liidetud kohtuasjad T-25/95 et al., Cimenteries CBR SA et al. v. komisjon [2000], EKL II-0491. EMP lepingu artiklis 6 sätestatakse, et piiramata pretsedendiõiguse arengut tulevikus, tuleb asjaomase lepingu sätteid, tingimusel, et need on sisult samased Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja ESTÜ asutamislepingu ning nende lepingute rakendamiseks vastuvõetud õigusaktide vastavate eeskirjadega, nende rakendamisel ja kohaldamisel tõlgendada kooskõlas asjaomaste Euroopa Ühenduste Kohtu EMP lepingu allakirjutamise eelsete lahenditega. Seoses Euroopa Kohtu lahenditega pärast EMP lepingu allakirjutamist, peavad EFTA järelevalveamet ja EFTA kohus järelevalve- ja kohtulepingu artikli 3 lõike 2 kohaselt arvestama nende lahenditega paika pandud põhimõtteid. Seoses Euroopa Kohtu lahenditega pärast EMP lepingu allakirjutamist, peavad EFTA järelevalveamet ja EFTA kohus järelevalve- ja kohtulepingu artikli 3 lõike 2 kohaselt arvestama nende lahenditega kehtestatud põhimõtteid.

(14)  Komisjoni teatis toimikutele juurdepääsu käsitlevate taotluste läbivaatamise sisemiste protseduurireeglite kohta EÜ asutamislepingu artiklites 85 ja 86 [nüüd 81 ja 82], ESTÜ asutamislepingu artiklites 65 ja 66 ning nõukogu määruses (EMÜ) nr 4064/89 sätestatud juhtudel (EÜT C 23, 23.1.1997, lk 3). Nagu EMP lepingu artiklis 58 ja selle protokollis nr 23 sätestatud, peavad järelevalveamet ja komisjon tegema koostööd, et muu hulgas edendada EMP lepingu ühtlast rakendamist, kohaldamist ja tõlgendamist. Ehkki komisjoni otsused ei ole järelevalveametile siduvad, üritab järelevalveamet siiski kohaselt arvestada komisjoni praktikat.

(15)  Käesolevas teatises hõlmab mõiste „ettevõtja” edaspidi nii ettevõtjaid kui ka ettevõtjate ühendusi. Mõiste „isik” hõlmab nii füüsilisi kui ka juriidilisi isikuid. Mitmed üksused on üheaegselt juriidilised isikud ja ettevõtjad; sellisel juhul kehtivad nende kohta mõlemad mõisted. Sama kehtib, kui füüsiline isik on ettevõtja EMP lepingu artiklite 53 ja 54 tähenduses. Ühinemismenetlustes tuleb arvesse võtta ka EMP lepingu XIV lisa punktis 1 viidatud õigusakti artikli 3 lõike 1 punktis b (määrus (EÜ) nr 139/2004) osutatud isikuid, isegi kui nad on füüsilised isikud. Kui üksused, mis ei ole juriidilised isikud ega ka ettevõtjad, on seotud EFTA järelevalveameti konkurentsimenetlusega, rakendab amet vajaduse korral mutatis mutandis käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid.

(16)  Vt III peatüki artikli 15 lõiget 1, XIII peatüki artikli 18 lõiget 3 ja komisjoni rakendusmääruse artikli 17 lõiget 1, vt märkus 9.

(17)  Käesolevas teatises tähendab mõiste „dokument” teabekandjat kõikides vormides, sõltumata hoiustamisviisist. See hõlmab ka kõiki praegusi ja edaspidiseid elektroonilisi andmesalvestusvahendeid.

(18)  Vt II peatüki artikli 27 lõiget 2, III peatüki artikli 15 lõiget 2 ja artikli 16 lõiget 1 ning komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõiget 3, vt märkust 9. Neid erandeid on mainitud ka kohtuasjas T-7/89, Hercules Chemicals v. komisjon, [1991] EKL II-1711, punkt 54. Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus otsustas, et komisjon ei saa ainuisikuliselt otsustada, millised toimiku dokumendid on kaitse seisukohalt tähtsad (vt kohtuasja T-30/91 Solvay v. komisjon [1995], EKL II-1775, punktid 81–86, ja kohtuasi T-36/91 ICI v. komisjon [1995], EKL II-1847, punktid 91–96).

(19)  Sisedokumendid on näiteks ameti direktoraatide või muude asjaomaste asutuste dokumendikavandid, arvamused, märgukirjad või märkused.

(20)  Vt II peatüki artikli 27 lõiget 2, III peatüki artikli 15 lõiget 2 ja artikli 16 lõiget 1 ning komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõiget 3, vt märkust 9.

(21)  Vt lõiget 1.

(22)  Vt seoses sellega 30.9.2003 otsust liidetud kohtuasjades T-191/98 ja T-212/98 kuni T-214/98 Atlantic Container Line jt v komisjon (TACA), [2003], EKL II-3275, punktid 349–359.

(23)  II peatüki artikli 19 või artikli 20 lõike 2 punkti e või XIII peatüki artikli 13 lõike 2 punkti e kohaselt registreeritud ütlused kuuluvad tavaliselt samuti kättesaadavate dokumentide hulka (vt lõiget 10).

(24)  Vt II peatüki artikli 27 lõiget 2, III peatüki artikli 15 lõiget 2 ning komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõiget 3, vt märkust 9. Käesolevas teatises kasutatud termin „EFTA riigid” hõlmab EFTA riike, kes on EMP lepingu osalised.

(25)  Seoses sellega vt esimese astme kohtu määrust kohtuasjades T-134/94 et al NMH Stahlwerke jt v. komisjon [1997] EKL II-2293, punkt 36 ja kohtuasjas T-65/89, BPB Industries ja British Gypsum [1993] EKL II-389, punkt 33.

(26)  Ühinemiste kontrolli alal võib see eriti kehtida XIII peatüki artikli 9 lõike 2 kohaselt EFTA riikide poolt saadetud dokumentidele, mis puudutavad juhtumi suunamist.

(27)  Vt III peatüki artikli 16 lõiget 1 ja komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõiget 3, vt eespool märkust 9; kohtuasja T- 7/89 Hercules Chemicals NV v. komisjon [1991], EKL II-1711, punkt 54; kohtuasja T-23/99, LR AF 1998 A/S v. komisjon [2002], EKL II-1705, punkt 170.

(28)  18.9.1996 otsus kohtuasjas T-353/94, Postbank NV v. komisjon, [1996] EKL II-921, punkt 87.

(29)  Ühenduse kohtud on esitanud arvamuse selles küsimuses nii väidetava turgu valitseva seisundi kuritarvitamise (EÜ asutamislepingu artikkel 82) (kohtuasi T-65/89, BPB Industries ja British Gypsum, [1993] EKL II-389; ja kohtuasi C-310/93P, BPB Industries ja British Gypsum, [1995] EKL I-865) kui ka ühinemise kohtuasjades (kohtuasi T-221/95 Endemol v. komisjon, [1999] EKL II-1299, punkt 69, ja kohtuasi T-5/02 Laval v. komisjon, [2002] EKL II-4381, punkt 98 jj).

(30)  Vt lõige 40.

(31)  Vt lõige 35.

(32)  Samas ei kaota ärisaladused või muu salajane teave, mida kaubandus- või kutseühingule on esitanud selle liikmed, oma konfidentsiaalsust kolmandate isikute osas ning seda ei tohi seetõttu kaebuse esitajatele edastada. Vt liidetud kohtuasjad 209 kuni 215 ja 218/78, Fedetab, [1980] EKL 3125, punkt 46.

(33)  Vt lõikeid 35–38 salajase teabe identifitseerimise nõudmise kohta ettevõtjatelt.

(34)  Vt II peatüki artikli 27 lõiget 2 ja III peatüki artikli 15 lõiget 3.

(35)  Komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 18 lõige 1, vt märkust 9.

(36)  Vt lõige 42.

(37)  Ja komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõikele 1, vt märkust 9.

(38)  Vt III peatüki artikli 8 lõiget 1, milles räägitakse kaebuse esitajate juurdepääsust dokumentidele, ja komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõiget 2, milles räägitakse muude asjaomaste isikute juurdepääsust toimikutele niisuguses ulatuses, kui see on vajalik nende arvamuste koostamiseks, vt märkust 9.

(39)  Seoses sellega vt kohtuasja T-17/93 Matra-Hachette SA v. komisjon, [1994] EKL II-595, punkt 34. Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus otsustas, et kolmandate isikute õigused, mis on sätestatud nõukogu 6. veebruari 1962. aasta määruse nr 17 artiklis 19 (nüüd asendatud määruse nr 1/2003 artikliga 27), piirduvad õigusega osaleda haldusmenetluses.

(40)  Kirja teel, mis on koostatud vastavalt III peatüki artikli 7 lõikele 1.

(41)  Vt III peatüki artikli 8 lõiget 1.

(42)  Vt III peatüki artikli 8 lõiget 1.

(43)  Vt II peatüki artikli 18 lõiget 4 ja komisjoni rakendusmääruse artikli 17 lõiget 2, vt märkus 9.

(44)  Vt komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 11 punkti b, vt märkus 9.

(45)  Vt III peatüki artikli 16 lõiget 2 ja komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 18 lõiget 2, vt märkust 9.

(46)  III peatüki artikli 10 lõike 2 kohaselt.

(47)  III peatüki artikli 6 lõike 1 kohaselt.

(48)  III peatüki artikli 13 lõigete 1 ja 3 kohaselt.

(49)  III peatüki artikli 7 lõike 1 kohaselt.

(50)  Komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikkel 12, vt märkust 9.

(51)  Komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikkel 13, vt märkust 9.

(52)  Komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 16 alusel, vt märkust 9.

(53)  Ühinemismenetluste puhul kehtivad käesolevas ja järgmistes lõigetes sätestatud põhimõtted ka EMP lepingu XIV lisa punktis 1 viidatud akti artikli 3 lõike 1 punktis b nimetatud isikute kohta (määrus (EÜ) nr 139/2004).

(54)  Vt III peatüki artikli 16 lõiget 3 ja komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 18 lõiget 3, vt märkust 9. Sama kehtib ka dokumentide kohta, mille EFTA järelevalveamet on kogunud XIII peatüki artikli 13 ning II peatüki artiklite 20 ja 21 kohase kontrollimise käigus.

(55)  Vt III peatüki artikli 16 lõiget 3 ja komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 18 lõiget 3, vt märkust 9.

(56)  Vt III peatüki artikli 16 lõiget 3.

(57)  Vt III peatüki artiklit 16.

(58)  Vt 30. oktoobri 2002. aasta otsuse nr 177/02/COL artiklit 9 (ELT L 80, 27.3.2003, lk 27) ja ELT EMP lisa nr 16, 27.3.2003, lk 2.

(59)  Vt lõiget 19.

(60)  Vt kohtuasja T-5/02, Tetra Laval v. komisjon, [2002] EKL II-4381, punktid 98, 104 ja 105.

(61)  EFTA järelevalveameti teatis kaebuste läbivaatamise kohta EFTA järelevalveametis EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohaselt, veel avaldamata.

(62)  Seoses sellega vt kohtuasja T-25/95 et al. Cimenteries, punkt 635.

(63)  Vt 30. oktoobri 2002. aasta otsuse nr 177/02/COL artiklit 8 (ELT L 80, 27.3.2003, lk 27) ja ELT EMP lisa nr 16, 27.3.2003, lk 2.

(64)  Vt vastavalt III peatüki artikli 15 lõiget 4 ja artikli 8 lõiget 2 ja komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõiget 4, vt märkust 9.

---

| 25.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 250/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 250/26

---

Norra Laevaregistris (NOR) registreeritud laevade lämmastikoksiidi heite vähendamise kava

Kokkuvõtlik teave

(2007/C 250/07)

| Abi nr | 61272 |
| --- | --- |
| EFTA riik | Norra |
| Abikava nimetus ja eesmärk või üksiktoetust saava ettevõtja nimi (abi, mis põhineb kaval, kuid millest tuleb eraldi teatada, ja abi, mis ei põhine kaval) | Norra Laevaregistris (NOR) registreeritud laevade lämmastikoksiidi (NOx)-NOxRED heite vähendamise kava. |
| Õiguslik alus | Võetakse vastu Norra parlamendis |
| Kavandatud aastased kulutused või antud üksiktoetuse kogusumma (riigi omavääringus) | Abikava | Kavandatud aastased kulutused:
  15 miljonit NOK (2007) ja 35 miljonit NOK (2008–2009) | 1,86 miljonit EUR (2007) ja 4,34 miljonit EUR (2008–2009) |
| Kogusumma:
  50 miljonit NOK (2007–2009) | 6,2 miljonit EUR |
| Kestus | 2007-2009 |
| Abi suurim osatähtsus abikavas | 30 % abikõlblikest kuludest (15 % mootori väljavahetamise korral) |
| Majandusharud
  Piiratud konkreetsetele majandusharudele, mida käsitletakse peatükis „Üldteave” (I osa, punkt 4.2.) | Norra Laevaregistris registreeritud laevad, mis tegutsevad rannikupiirkonnas |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Norwegian Maritime Authority |

Abi nr

61272

EFTA riik

Norra

Abikava nimetus ja eesmärk või üksiktoetust saava ettevõtja nimi (abi, mis põhineb kaval, kuid millest tuleb eraldi teatada, ja abi, mis ei põhine kaval)

Norra Laevaregistris (NOR) registreeritud laevade lämmastikoksiidi (NOx)-NOxRED heite vähendamise kava.

Õiguslik alus

Võetakse vastu Norra parlamendis

Kavandatud aastased kulutused või antud üksiktoetuse kogusumma (riigi omavääringus)

Abikava

Kavandatud aastased kulutused:

15 miljonit NOK (2007) ja 35 miljonit NOK (2008–2009)

1,86 miljonit EUR (2007) ja 4,34 miljonit EUR (2008–2009)

Kogusumma:

50 miljonit NOK (2007–2009)

6,2 miljonit EUR

Kestus

2007-2009

Abi suurim osatähtsus abikavas

30 % abikõlblikest kuludest (15 % mootori väljavahetamise korral)

Majandusharud

Piiratud konkreetsetele majandusharudele, mida käsitletakse peatükis „Üldteave” (I osa, punkt 4.2.)

Norra Laevaregistris registreeritud laevad, mis tegutsevad rannikupiirkonnas

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Norwegian Maritime Authority

---

| 25.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 250/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 250/27

---

EMP lepingu artikli 61 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohase riigiabi lubamine

EFTA järelevalveameti otsus mitte esitada vastuväiteid

(2007/C 250/08)

| Vastuvõtmise kuupäev: | 27. veebruar 2007 |
| --- | --- |
| EFTA riik: | Norra |
| Abi nr: | Juhtum 60221 |
| Nimetus: | Teadusuuringutele tuginevate innovatsioonikeskuste kava |
| Eesmärk: | Kava peamine eesmärk on edendada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni:






  — | luua teadmusbaas, mis ajendaks ettevõtjaid tegelema innovatsiooniga; |

Vastuvõtmise kuupäev:

27. veebruar 2007

EFTA riik:

Norra

Abi nr:

Juhtum 60221

Nimetus:

Teadusuuringutele tuginevate innovatsioonikeskuste kava

Eesmärk:

Kava peamine eesmärk on edendada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni:

—

luua teadmusbaas, mis ajendaks ettevõtjaid tegelema innovatsiooniga;

| — | hõlbustada aktiivsete sidemete loomist teadusuuringutega tegelevate ettevõtjate ja teadusasutuste juures tegutsevate uurimisrühmade vahel; |
| --- | --- |

—

hõlbustada aktiivsete sidemete loomist teadusuuringutega tegelevate ettevõtjate ja teadusasutuste juures tegutsevate uurimisrühmade vahel;

| — | toetada tööstusliku suunitlusega uurimisrühmi, kes teevad nn eesliiniuuringuid ning |
| --- | --- |

—

toetada tööstusliku suunitlusega uurimisrühmi, kes teevad nn eesliiniuuringuid ning

| — | edendada teaduskoolitust ja uurimistööl põhinevaid teadmisi. |
| --- | --- |

—

edendada teaduskoolitust ja uurimistööl põhinevaid teadmisi.

Õiguslik alus:

Valitsuse 2005. aasta valge raamat, milles käsitletakse teadustegevust „Commitment to Research” (St. meld. no. 20, 2004–2005) ning haridus- ja teadusministeeriumi 2006. aasta eelarvedokument, mis edastati Norra Teadusuuringute Nõukogule.

Eelarve/kestus:

Kavandatud aastased kulutused on 100 miljonit NOK (ligikaudu 12,5 miljonit EUR). Kava kestuseks on märgitud kaheksa aastat ning seda rakendatakse ajavahemikus 2007. aastast kuni 2015. aastani.

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry

---

| 25.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 250/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 250/28

---

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 riigiabi andmise kohta seoses Lista lennubaasi müügi ja rendiga Norra ametiasutuste poolt

(2007/C 250/09)

Vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”) protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 algatas EFTA järelevalveamet menetluse 6. juuni 2007. aasta otsuse 183/07/COL alusel, mis on esitatud käesolevale kokkuvõttele järgnevatel lehekülgedel autentses keeles. Norra ametiasutustele on sellest teatamiseks saadetud otsuse koopia.

EFTA järelevalveamet palub EFTA riikidel, ELi liikmesriikidel ja huvitatud isikutel saata märkused kõnealuse meetme kohta ühe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest aadressil:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Brussels |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

B-1040 Brussels

Märkused edastatakse Norra valitsusele. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

MENETLUS

EFTA järelevalveamet (edaspidi „amet”) sai Lista lennubaasi müügist teada riigikontrolli esitatud aruande kaudu, milles järeldatakse, et Norra kaitseväe kinnisvaraagentuur ei ole võimeline esitama usaldusväärseid dokumenteeritud tõendeid selle kohta, et Lista lennubaas müüdi turuhinnaga.

Amet saatis 14. septembril 2005 Norra ametiasutustele kirja, milles palus teavet Lõuna-Norras Farsundi haldusüksuse piirkonnas asuva Lista lennubaasi müügi kohta.

Euroopa Liidu juures asuva Norra esinduse 28. oktoobri 2005. aasta kirjas, millega edastati ajakohastamisega tegeleva ministeeriumi 26. oktoobri 2005. aasta kiri ning kaitseministeeriumi 24. oktoobri 2005. aasta kiri, vastasid Norra ametiasutused ameti tõstatatud küsimustele. Amet sai kõnealuse kirja kätte ja registreeris selle 29. oktoobril 2005. aastal.

28. märtsi kirjas palus amet Norra ametiasutustel saata täiendavat teavet.

4. mai 2007. aasta kirjas, mille amet sai kätte ja registreeris samal päeval, esitasid Norra ametiasutused täiendava teabe.

MEETMETE HINDAMINE

Otsuses nr 183/07/COL käsitletakse kaht erinevat meedet: esiteks müüki ja teiseks Lista lennubaasi välja rentimist.

Lista lennubaasi müük

12. septembril 2002 müüs Norra kaitseväe kinnisvaraagentuur Lista lennubaasi äriühingule Lista Flypark AS. Norra riik tegi äriühingule Lista Flypark AS pärast müüki netomakse summas 10 875 000 NOK. Kaks erinevat sõltumatut hindajat on läbi viinud kaks eraldi hindamist: Vebditakst hindas, et kinnistu turuväärtus on 11 000 000 NOK, samas kui OPAK hindas selle turuväärtuseks 32 000 000 NOK.

Müügihind lepiti kokku Verditaksti läbi viidud hinnangu põhjal, milleks oli 11 000 000 NOK. Kinnistu hinnast arvestati maha 7 500 000 NOK, et võtta arvesse töid, mida on vaja teha kehtivatele tuleohutusnõuetele vastamiseks. Kinnistu müügihinda langetati seega 3 500 000 NOKni.

Lisaks eespool nimetatule nõustusid Norra ametiasutused lepingu kohaselt lennubaasi ostjale kompenseerima järgmised kulud:

| — | 3 500 000 NOK, et viia läbi tööd, mis on seotud tehniliste seadeldistega (nagu näiteks elektriliinid); |
| --- | --- |

—

3 500 000 NOK, et viia läbi tööd, mis on seotud tehniliste seadeldistega (nagu näiteks elektriliinid);

| — | 5 500 000 NOK, et viia läbi uue infrastruktuuri arendamisega seotud tööd, ning |
| --- | --- |

—

5 500 000 NOK, et viia läbi uue infrastruktuuri arendamisega seotud tööd, ning

| — | 5 375 000 NOK, et kompenseerida äriühinguga LILAS sõlmitud rendilepingut (vt allpool, peatükk Lista lennubaasi välja rentimine). |
| --- | --- |

—

5 375 000 NOK, et kompenseerida äriühinguga LILAS sõlmitud rendilepingut (vt allpool, peatükk Lista lennubaasi välja rentimine).

Kokkulepitud hüvitis üldsummas 14 375 000 NOK tasaarvestati 3 500 000 NOK suuruse müügihinnaga. Norra ametiasutused maksid seega ostjale 10 875 000 NOK.

Kinnistu üleandmine toimus 9. detsembril 2002.

Ameti kahtlused on seotud nii kinnistu väärtuse (s.t Verditaksti aruande eelistamine OPAKi aruandele) kui ka nende hüvitiste põhjendatusega, mille maksmisega Norra ametiasutused lepingu kohaselt nõus olid.

Lista lennubaasi välja rentimine

27. juunil 1996 sõlmis Norra kaitseväe kinnisvaraagentuur kümneaastase rendilepingu äriühinguga Lista Airport Development AS (edaspidi „LAD”), mis pidi jõustuma 1. juulil 1996 ja kehtima kuni 30. juuni 2006. Sealjuures pidi LADile jääma võimalus rentida lennubaasi ka järgneva kümneaastase perioodi jooksul. LAD kuulus Farsundi haldusüksusele (20 %) ja kohalikele investoritele (80 %).

Rendileping anti hiljem üle äriühingule Lista Lufthavn AS (edaspidi „LILAS”), mis oli asutatud 3. mail 1996.

Vastavalt rendilepingu artikli 3 lõikele 1 ja artikli 3 lõikele 2 rendib LILAS rajatiste konkreetset osa ja lennuvälja, makstes selle eest aastas 10 000 NOK.

Norra ametiasutused tunnistasid, et „LILASi makstav rendihind on ka äärmiselt madal ja alla turuhinna (10 000 NOK aastas).”

Sellest tulenevalt on ametil kahtlusi selle kohta, kas LILASi makstav rendisumma vastab õiglasele turuväärtusele.

JÄRELDUS

Eelnevatele kaalutlustele toetudes on amet vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 otsustanud algatada ametliku uurimismenetluse. Huvitatud isikuid kutsutakse üles esitama oma märkused ühe kuu jooksul käesoleva otsuse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 183/07/COL

of 6 June 2007

to initiate the procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the sale and the rent of Lista air base

(Norway)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (1),

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (2), in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (3), in particular to Article 24 thereof,

Having regard to Article 1 in Part I and Articles 10 and 13 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement,

Having regard to the Authority's Guidelines (4) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement, and in particular, the Chapter on State Aid elements in sales of land and buildings by public authorities,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

The Authority learned about the sale of the Lista air base by way of a report issued by the Office of the Auditor General which concludes that the Norwegian Defence Estates Agency (hereinafter the ‘NDEA’) is unable to produce reliable evidence documenting that Lista air base was sold at market value (5).

On 14 September 2005, the Authority sent a letter to the Norwegian authorities requesting information regarding the sale of Lista air base located in the municipality of Farsund in Southern Norway (Event No 332322).

By letter dated 28 October 2005 from the Norwegian Mission to the European Union, forwarding two letters, respectively dated 26 October 2005 from the Ministry of Modernisation and 24 October 2005 from the Ministry of Defence, the Norwegian authorities replied to the questions raised by the Authority. This letter was received and registered by the Authority on 29 October 2005 (Event No 348525).

By letter dated 28 March 2007 (Event No 414743), the Authority requested that the Norwegian authorities communicate additional information.

By letter dated 4 May 2007 (Event No 420179), received and registered by the Authority on the same day, the Norwegian authorities provided further information.

2.   Description of the sale

On 12 September 2002, the NDEA sold Lista air base to Lista Flypark AS. The sale resulted in a net disbursement from the Norwegian State to Lista Flypark AS of NOK 10 875 000.

2.1.   The property sold

Lista air base covers 5 000 000 m2 of land. The conglomeration of buildings consists of storage buildings, barracks, mess halls and hangars representing in total approximately 28 000 m2. The estate also includes an airstrip and a wetland area.

According to the municipal sector plan of Lista air base approved by the Municipal Council of Farsund (6), the property may be used for commercial activities including aviation services, public development, crafts and industry. The area around Slevdalsvannet, which encompasses the wetland area and an ammunition depot for the Norwegian Armed Forces, has been reserved for the use of the Norwegian Armed Forces, airport services and nature conservation. Around 1 900 000 m2 can be used for industrial purposes.

Finally, parts of the land and some buildings are protected in accordance with National Protection Plan from the Norwegian Armed Forces, including:

| — | three hangars and the air defence simulator (7), |
| --- | --- |

—

three hangars and the air defence simulator (7),

| — | a mess hall, and |
| --- | --- |

—

a mess hall, and

| — | parts of the land, including runways, taxiways and some of the road network. |
| --- | --- |

—

parts of the land, including runways, taxiways and some of the road network.

2.2.   The LILAS agreement

In Proposition No 50 (1994-1995) to the Parliament, the Ministry of Defence presented its proposal on the closing of Lista air base. The Ministry of Defence proposed the so-called ‘development alternative’ providing that the military air base activities on Lista air base should cease as from 1 July 1996.

According to such alternative, the Norwegian Armed Forces would evaluate the conglomeration of buildings to decide on the buildings which could not or should not be used for industrial and commercial purposes.

The remaining buildings, which could be used for such purposes, should be maintained in condition for a period of maximum ten years in order to review the possibilities of industrial and commercial development and arrange for best possible commercial use of Lista air base. In its recommendation to the Parliament, the Parliamentary Committee supported the proposal from the Government.

On 12 June 1995, the Parliament made a resolution in accordance with the recommendations of the Parliamentary Committee.

On 27 June 1996, the NDEA entered into a ten year lease agreement with Lista Airport Development AS (‘LAD’) to enter into effect on 1 July 1996 until 30 June 2006 with the possibility for LAD to rent the air base for another ten year period. The company was owned by the Municipality of Farsund (20 %) and local investors (80 %).

The agreement covered a conglomeration of buildings which in total adds up to 12 500 m2 and approximately 60 % of the estate.

The main objective of the agreement was to develop, as part of the implementation of the ‘development alternative’ within a period of maximum ten years, commercial air services on the air base.

The lease agreement was later transferred to Lista Lufthavn AS (‘LILAS’) which, as such, was established on 3 May 1996.

According to Articles 3(1) and 3(2) of the lease agreement, LILAS would rent a specified part of the buildings and the airstrip at an annual price of NOK 10 000.

Article 7(5) of the lease agreement further provides that the owner of the air base is responsible for external maintenance of buildings and maintenance of the airstrip. The liability is limited to NOK 1 500 000 annually. As consideration for this obligation, the owner is entitled to a split of the profit as provided by Article 3 of the lease agreement (8).

In case LILAS does not use its right to prolong the lease at the end of the initial ten year period, it may buy, according to Article 13(1) of the lease agreement, a specified area of the air base at a price of NOK 10 000 000.

According to Article 13(6) of the lease agreement, LILAS may buy, in a situation where the NDEA decides to sell Lista air base en bloc during the lease period, the entire air base at a price of NOK 25 000 000. By letter dated 13 December 2002, LILAS waived its pre-emptive right to buy Lista air base en bloc.

In June 2006, in conformity with Article 13(1) of the lease agreement, LILAS exercised its pre-emptive right to purchase parts of the Lista air base for an amount of NOK 10 000 000 from Lista Flypark AS. Section 3 of the 2002 sales agreement between the NDEA and Lista Flypark AS, provided that in case of sale by the buyer of part of the property within five years, the formal approval of the NDEA had to be granted and 50 % of the proceeds of the sale had to be paid to the NDEA. Consequently, when Lista Flypark sold parts of the air base to LILAS, NDEA in turn exercised its right to be paid by Lista Flypark AS an amount corresponding to 50 % of the net income of the sale.

LILAS' plan for civil use of the air base was to operate domestic scheduled flights and international air freight with export of fish to Europe, the United States and the Far East. The commercial services stopped as of 1 November 1999. LILAS received however some income from the sub leases of certain parts of the air base.

2.3.   The sales process

During 2000, to attract potential buyers, the NDEA had put several advertisements in Norwegian newspapers in which the possible uses of parts of Lista air base were listed. According to the Norwegian authorities, the advertisements were published in Farsund Avis, which is a local newspaper, Fedrelandsvennen and Stavanger Aftenblad, both of which are regional newspapers.

According to the Norwegian authorities, an en bloc sale of Lista air base was not advertised at this stage.

On 16-17 August 2001, the NDEA hosted the ‘Lista conference’ to which 7 000-8 000 potential investors were invited. 180 participants attended the conference. The objective of the conference was to present Lista air base to potential buyers. On the agenda was the transformation of the air base from military to civilian commercial use. Further to the conference, the Norwegian authorities engaged Mr Christer Hjort, a Swedish consultant, to assist them with the sale process. The Norwegian authorities have indicated that Mr Christer Hjort had concluded that the possibilities of considering Lista air base as an investment object were limited due to the ten year lease agreement in which LILAS had been granted a privileged position.

In August 2001, the NDEA decided that the air base should be sold en bloc. Several reports were requested in order to assess the condition of the air base, including a report regarding fire-technical status, possible need to decontaminate the land and the necessity to improve the land drainage system.

The Norwegian authorities only provided the NDEA with a fire safety report dated 24 January 2002 in which a consultancy, TekØk, estimated that the necessary fire safety upgrades required to meet the applicable standard, amounted to NOK 14 596 800.

In the beginning of 2002, sales negotiations were initiated with the real estate developers Intervest Eiendom AS and Interconsult Prosjektutvikling AS, following an initiative from the Municipality of Farsund.

As part of the negotiations with the two companies mentioned here above, the NDEA ordered two value assessments by the real estate value assessors Verditakst and OPAK (9).

For the years 2002-2004, the Parliament gave the Ministry of Defence, according to Section 2.1(1) of the Regulation on Alienation (hereinafter the ‘Regulation’), the authority to alienate redundant property, buildings and installations used by the Armed Forces at market value. On behalf of the Ministry of Defence, the alienations were to be carried out by the NDEA.

According to Section 3.1 of the Regulation, alienation had to be conducted in such a way that the State received the best economic result possible. Alienation had to be done either by the NDEA itself or through a real estate agent. It followed from Section 3.4 of the Regulation that alienation by the NDEA itself should, in principle, be conducted by way of a public announcement. The announcement should be made public in the Official Norwegian Gazette and at least one local newspaper. As a general principle, the bidding procedure should be open; however a closed bidding procedure could be used if the NDEA considered it appropriate. Finally, it followed from the last paragraph of Section 3.4 of the Regulation that if the property had insignificant value or if there was only one or a limited number of potential buyers, the NDEA could alienate in the form of a direct sale. This would imply a sale based on bids from either one or a limited number of invited buyers. The sale price could not in any event be agreed below the market value established in the value assessment.

2.4.   The terms and conditions of the sale

On 12 September 2002, the NDEA sold Lista air base to Lista Flypark AS. The sales price was agreed on the basis of the valuation carried out by Verditakst, in which the market value of Lista air base was estimated at NOK 11 000 000.

At the time of the sale, there was no air service activity on Lista air base; however, the air base was still being used for some military activities (inter alia shooting range, ammunition depot and a mobilisation depot among others).

An amount of NOK 7 500 000 was deducted from the value of the property to take into account the works that needed to be carried out in order to comply with applicable fire safety standards. The sales price of the property was therefore brought down to NOK 3 500 000.

In addition to the above, the Norwegian authorities contractually agreed to compensate the buyer for the following costs:

| — | NOK 3 500 000 corresponding to the need to carry out works relating to technical installations (10) (such as electrical transmission lines), |
| --- | --- |

—

NOK 3 500 000 corresponding to the need to carry out works relating to technical installations (10) (such as electrical transmission lines),

| — | NOK 5 500 000 corresponding to works to be carried out for the development of new infrastructure (11), and |
| --- | --- |

—

NOK 5 500 000 corresponding to works to be carried out for the development of new infrastructure (11), and

| — | NOK 5 375 000 corresponding to compensation for the lease agreement entered into with LILAS (12). The amount of this compensation is based on the fact that the NDEA was, at the time of the sale in 2002, under an obligation to pay LILAS a yearly amount of NOK 1 500 000 for costs related to the maintenance of the buildings for approximately another four years. |
| --- | --- |

—

NOK 5 375 000 corresponding to compensation for the lease agreement entered into with LILAS (12). The amount of this compensation is based on the fact that the NDEA was, at the time of the sale in 2002, under an obligation to pay LILAS a yearly amount of NOK 1 500 000 for costs related to the maintenance of the buildings for approximately another four years.

The total compensation agreed and amounting to NOK 14 375 000 was set off against the sale price of NOK 3 500 000. The Norwegian authorities thus paid the purchaser NOK 10 875 000.

Transfer of the property took place on 9 December 2002.

2.5.   The valuation reports of Lista air base

Two independent valuation reports of the property were carried out.

2.5.1.   The Verditakst valuation report

The valuation report dated 7 June 2002 estimated that the en bloc market value of Lista air base was NOK 11 000 000. The Verditakst report was based on an inspection of the property carried out on 23 May 2002.

The estimation of the market value was based on the following set of assumptions:

| — | the NDEA was positive to a sale of Lista air base, |
| --- | --- |

—

the NDEA was positive to a sale of Lista air base,

| — | Lista air base could publicly be advertised for sale during a normal period, |
| --- | --- |

—

Lista air base could publicly be advertised for sale during a normal period,

| — | potential buyers who were willing to bid unreasonably high due to special interests in the property could be disregarded, |
| --- | --- |

—

potential buyers who were willing to bid unreasonably high due to special interests in the property could be disregarded,

| — | the information provided by the NDEA was accurate, |
| --- | --- |

—

the information provided by the NDEA was accurate,

| — | Verditakst had not surveyed the conglomeration of buildings, checked foundations, or controlled the presence of asbestos in the buildings, |
| --- | --- |

—

Verditakst had not surveyed the conglomeration of buildings, checked foundations, or controlled the presence of asbestos in the buildings,

| — | Verditakst had not been provided with a certificate of practical completion, or controlled whether there were public orders, including fire safety orders or whether the use of the property at the time was permitted, |
| --- | --- |

—

Verditakst had not been provided with a certificate of practical completion, or controlled whether there were public orders, including fire safety orders or whether the use of the property at the time was permitted,

| — | Verditakst had not controlled registered servitudes or possible transmission lines in the ground, and |
| --- | --- |

—

Verditakst had not controlled registered servitudes or possible transmission lines in the ground, and

| — | Lista air base was fully insured. |
| --- | --- |

—

Lista air base was fully insured.

The market value of NOK 11 000 000 corresponds to:

| — | capitalised value of net income from the lease: NOK 6 500 000, |
| --- | --- |

—

capitalised value of net income from the lease: NOK 6 500 000,

| — | value of the land: NOK 4 500 000. |
| --- | --- |

—

value of the land: NOK 4 500 000.

According to the Verditakst report, the technical installations in the buildings were partly outdated. No technical inspection was carried out. The condition of the buildings as regards maintenance has not been inspected, only roughly estimated. Verditakst evaluated that the total building area was of 25 000 m2.

By letter dated 4 May 2005, the Norwegian authorities asked Verditakst to provide some additional information. Thus, the valuator was asked whether it had taken into account the deficiency of the technical condition revealed by the TekØk report regarding fire safety and the liability related to the ten year lease.

By letter dated 6 May 2005, Verditakst confirmed that it had not taken into account those two elements when assessing the value of the property.

2.5.2.   The OPAK valuation report

According to a simplified valuation report dated 29 May 2002, OPAK estimated the en bloc market value of Lista air base by using three alternatives. Alternative 1 resulted in an estimated market value of NOK 32 000 000 and alternative 2 in an estimated market value of NOK 34 000 000. The third alternative value estimated the market value at NOK 25 000 000.

Indeed, OPAK considered that there were three alternative ways to assess the value of the property:

| — | alternative 1: sale of the property to new purchaser: NOK 32 000 000, |
| --- | --- |

—

alternative 1: sale of the property to new purchaser: NOK 32 000 000,

| — | alternative 2: sale of the property to LILAS on the basis of its pre-emptive right to buy part of the leased building and land at the end of the ten year lease: NOK 34 000 000, and |
| --- | --- |

—

alternative 2: sale of the property to LILAS on the basis of its pre-emptive right to buy part of the leased building and land at the end of the ten year lease: NOK 34 000 000, and

| — | alternative 3: sale of the property to LILAS on the basis of its pre-emptive right to buy the property en bloc during the lease period: NOK 25 000 000. |
| --- | --- |

—

alternative 3: sale of the property to LILAS on the basis of its pre-emptive right to buy the property en bloc during the lease period: NOK 25 000 000.

The OPAK report was based on an inspection of the property carried out on 21 May 2002.

The estimated market value was based on the following assumptions:

| — | the NDEA was positive to a sale of Lista air base, |
| --- | --- |

—

the NDEA was positive to a sale of Lista air base,

| — | Lista air base could publicly be advertised for sale during a normal period, |
| --- | --- |

—

Lista air base could publicly be advertised for sale during a normal period,

| — | potential buyers who were willing to bid unreasonably high due to special interests in the property could be disregarded, |
| --- | --- |

—

potential buyers who were willing to bid unreasonably high due to special interests in the property could be disregarded,

| — | the information provided by the NDEA was accurate, |
| --- | --- |

—

the information provided by the NDEA was accurate,

| — | OPAK had not obtained financial information or status of tenants present at the time, |
| --- | --- |

—

OPAK had not obtained financial information or status of tenants present at the time,

| — | OPAK had not surveyed the conglomeration of buildings, controlled foundations, or controlled the presence of asbestos in the buildings, |
| --- | --- |

—

OPAK had not surveyed the conglomeration of buildings, controlled foundations, or controlled the presence of asbestos in the buildings,

| — | OPAK had not been provided with a certificate of practical completion, or controlled whether there were public orders, including fire safety orders or whether the use of the property at the time was permitted, |
| --- | --- |

—

OPAK had not been provided with a certificate of practical completion, or controlled whether there were public orders, including fire safety orders or whether the use of the property at the time was permitted,

| — | OPAK had not controlled registered servitudes or possible transmission lines in the ground, and |
| --- | --- |

—

OPAK had not controlled registered servitudes or possible transmission lines in the ground, and

| — | all costs in relation to possible contamination of the ground was held to be the responsibility of the NDEA. |
| --- | --- |

—

all costs in relation to possible contamination of the ground was held to be the responsibility of the NDEA.

The conditions of the sale actually corresponded to the alternative 1 as the air base was sold to a new purchaser.

The market value arrived at for alternative 1 and rounded up to NOK 32 000 000 corresponds to:

| — | capitalised value of net income from the lease: NOK 26 500 000, |
| --- | --- |

—

capitalised value of net income from the lease: NOK 26 500 000,

| — | value of the land: NOK 10 000 000, |
| --- | --- |

—

value of the land: NOK 10 000 000,

| — | compensation for LILAS agreement deducted from the value: NOK 5 000 000. |
| --- | --- |

—

compensation for LILAS agreement deducted from the value: NOK 5 000 000.

According to the OPAK report, the condition of the buildings as regards maintenance had not been inspected, only roughly estimated. During inspection, OPAK did not take note of any ground pollution. OPAK was aware of the existing lease agreements including the LILAS agreement. OPAK estimated the total building area at 28 467 m2.

3.   Comments by the Norwegian authorities

The Norwegian authorities have argued that the possibility for the air base to be seen as an attractive investment for potential investors was very limited, particularly in the light of the existing lease agreement entered into with LILAS and the possibility for the latter to purchase the property at the end of a ten year period. Indeed, very few would-be buyers would be willing to invest in the air base and develop it as the tenant of the property was given the right to purchase part/all of it after just a few years.

The Norwegian authorities consider that ‘the market value of the air base is by definition not more than possible buyers are willing to pay. (...) NDEA made its best efforts to achieve the highest possible price in the existing markets’.

The Norwegian authorities have argued that the reason for their choosing the Verditakst report instead of the OPAK report was because ‘the value assessment made by OPAK AS dated 29 May 2002 was a temporary and simplified value assessment primarily carried out for budgetary purposes. Basically, the assessment was a suggestion of the highest possible payment investors might be willing to pay for the air base, provided that all favourable preconditions were fully met’.

The Norwegian authorities have furthermore indicated that the value of NOK 25 000 000 which was set in the case LILAS decided to buy the entire property en bloc during the lease, was the result of negotiations. According to the Norwegian authorities, such a high amount was arrived at because ‘in 1996, the parties were optimistic about the potential outcome of their mutual efforts in developing the property and thereby create additional value to the property’.

The Norwegian authorities have furthermore indicated that their aim in selling Lista air base was to save the government future costs. Indeed, over the period 1996-2002, the NDEA spent NOK 41 500 000 on the management, maintenance and upgrades of the air base. The works included drainage, installation of runway lightening and public relations spending. The cost arising from the ‘development alternative’ was of NOK 50 000 000 whereas maintaining the air base would have had a cost of NOK 50 000 000-258 000 000. The Norwegian authorities consider that this element should be taken into account when evaluating whether the NDEA should have sold the property at the agreed price.

II.   APPRECIATION

1.   The presence of State aid

1.1.   State aid within the meaning of Article 61(1) EEA Agreement

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.

Aid falling within this provision is, as a rule, incompatible with the EEA Agreement and hence prohibited, provided that the following four conditions are fulfilled:

| 1. | the aid is granted by ‘EC Member States, EFTA States or through state resources in any form whatsoever’; |
| --- | --- |

1.

the aid is granted by ‘EC Member States, EFTA States or through state resources in any form whatsoever’;

EC Member States, EFTA States or through state resources in any form whatsoever

| 2. | the aid ‘distorts or threatens to distort competition’; |
| --- | --- |

2.

the aid ‘distorts or threatens to distort competition’;

distorts or threatens to distort competition

| 3. | the aid favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’; and |
| --- | --- |

3.

the aid favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’; and

certain undertakings or the production of certain goods

| 4. | the aid ‘affects trade between the Contracting Parties’. |
| --- | --- |

4.

the aid ‘affects trade between the Contracting Parties’.

affects trade between the Contracting Parties

The measure under review could take two distinct forms which could amount to State aid: firstly, the sale of the air base at a price below market value (see Section 2.3 below) and secondly, the leasing out of the air base at a price below market value (see Section 2.4 below).

1.2.   State aid within the meaning of the State Aid Guidelines — Chapter on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities

State aid within the meaning of the State Aid Guidelines

Chapter on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities

The State Aid Guidelines, Chapter on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities, gives further information on how the Authority interprets and applies the provisions of the EEA Agreement governing State aid when it comes to assessing sales of public land and buildings. Section 2.1 describes a sale through an unconditional bidding procedure, while Section 2.2 describes a sale without an unconditional bidding procedure (by way of an independent expert evaluation). These two procedures allow EFTA States to handle sales of land and buildings in a way that precludes the existence of State aid.

The State Aid Guidelines, Chapter on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities provides expressly that ‘the guidance concerns only sales of publicly owned land and buildings. It does not concern the public acquisition of land and buildings or the letting or leasing of land and buildings by public authorities. Such transactions may also include State aid elements’. (emphasis added)

the guidance concerns only sales of publicly owned land and buildings. It does not concern the public acquisition of land and buildings or the letting or leasing of land and buildings by public authorities. Such transactions may also include State aid elements

1.3.   The sale of Lista air base

1.3.1.   Presence of State resources

Condition 1 above is directed at all aid financed from public resources. It is thus clear that aid from the NDEA falls within the scope of State resources.

Sale of publicly owned land and buildings below market value implies that State resources are involved. However, the Chapter on State aid elements in sales of land and buildings provides for two cases where, if the applicable conditions are met, the price paid for the property will be held to correspond to fair market value therefore excluding the presence of State resources.

Two situations should be distinguished: cases where the sale has taken place through an unconditional bidding procedure (see (i) below) and those where the sale has been carried out with reference to value assessments carried out by independent experts (see (ii) below).

(i)   Sale through an unconditional bidding procedure

The Norwegian authorities recognise that ‘the process started out as an unconditional bidding procedure regarding the sale of parts of the air base. Advertisements listing possible uses of the air base were published in different newspapers such as Farsund Avis, Fedrelandsvennen and Stavanger Aftenblad in 2000’.

the process started out as an unconditional bidding procedure regarding the sale of parts of the air base. Advertisements listing possible uses of the air base were published in different newspapers such as Farsund Avis, Fedrelandsvennen and Stavanger Aftenblad in 2000

Neither the advertisements nor the so-called ‘Lista conference’ led to any sale. The process did not cover the case of a sale of the air base en bloc. The Authority therefore considers that there was no unconditional bidding procedure in connection with the sale of the air base en bloc and that the possibility to preclude the existence of State aid on the basis of the relevant Chapter of the State Aid Guidelines is therefore excluded.

en bloc

en bloc

(ii)   Sale without an unconditional bidding procedure

Section 2.2 of the State Aid Guidelines — Chapter on State Aid elements in sales of land and buildings by public authorities, regarding sale without an unconditional bidding procedure provides that ‘if public authorities intend not to use the procedure described under Section 2.1, an independent evaluation should be carried out by one or more independent asset valuers prior to the sale negotiations in order to publish the market value on the basis of generally accepted market indicators and valuation standards. The market price thus established, is the minimum purchase price that can be agreed without granting State aid’. (emphasis added)

if public authorities intend not to use the procedure described under Section 2.1, an independent evaluation should be carried out by one or more independent asset valuers prior to the sale negotiations in order to publish the market value on the basis of generally accepted market indicators and valuation standards. The market price thus established, is the minimum purchase price that can be agreed without granting State aid

The Norwegian authorities have indicated that ‘in the beginning of 2002, sales negotiations were initiated with the real estate developers Intervest Eiendom AS and Interconsult Prosjektutvikling AS, following an initiative from the Municipality of Farsund. As part of the negotiation with the above mentioned companies, NDEA ordered two new value assessments, by the real estate value assessor firms Verditakst AS and OPAK. A sales agreement was reached on 12 September 2002 between NDEA and Lista Flypark AS’.

in the beginning of 2002, sales negotiations were initiated with the real estate developers Intervest Eiendom AS and Interconsult Prosjektutvikling AS, following an initiative from the Municipality of Farsund. As part of the negotiation with the above mentioned companies, NDEA ordered two new value assessments, by the real estate value assessor firms Verditakst AS and OPAK. A sales agreement was reached on 12 September 2002 between NDEA and Lista Flypark AS

This is confirmed by the Report from the Auditor General which concluded that neither a valuation of the entire property nor a public announcement of the intended sale was made prior to the start of the negotiations with Lista Flypark AS in March 2002.

As the conditions set by the State Aid Guidelines — Chapter on State Aid elements in sales of land and buildings by public authorities appear not to have been fulfilled, the Authority cannot exclude that the sale may have involved some elements of State aid. Indeed, some uncertainties exist regarding the purchase price of the air base.

(iii)   Uncertainties regarding the purchase price

Based on the information submitted, the Authority has serious doubts as to whether the value of the property used as a basis for determining the price finally paid by the purchaser reflected market value.

The price paid by the purchaser was determined by reference to the valuation report which was carried out by Verditakst, i.e. NOK 11 000 000. The Authority has doubts whether this amount represented the market value of the property as OPAK concluded that the value was of NOK 32 000 000 and as the sales price stated in the lease agreement was of NOK 25 000 000 for the whole airport.

Indeed, in the light of the nearly identical set of assumptions used by both Verditakst and OPAK to assess the value of the property, the Authority cannot see how the significant difference between the value reached by both independent evaluators (i.e. from NOK 11 000 000 for Verditakst to NOK 32 000 000 for OPAK) can be explained. This difference is even more difficult to explain in view of the fact that OPAK took into account, in its value assessment, the liability related to the existence of the LILAS lease agreement.

The Authority has not been presented with convincing evidence that the high value reached by OPAK can be explained, as argued by the Norwegian authorities, by the fact that such value assessment was ‘a temporary and simplified value assessment primarily carried out for budgetary purposes. (...) the assessment was a suggestion of the highest possible payment investors might be willing to pay for the air base, provided that all favourable preconditions were fully met’.

a temporary and simplified value assessment primarily carried out for budgetary purposes. (...) the assessment was a suggestion of the highest possible payment investors might be willing to pay for the air base, provided that all favourable preconditions were fully met

The doubts are furthermore confirmed by the Study of the Auditor General which concludes that there is no documentation available indicating that the valuation of NOK 11 000 000 was used as a basis for calculating the sales figure. Furthermore, the Auditor General is of the opinion that documentation proving that the purchase price reflected the market value had not been produced.

Furthermore, Section 2.2.c of the Chapter on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities states that: ‘special obligations that relate to the land and buildings and not to the purchaser or his economic activities may be attached to the sale in the public interest provided that every potential buyer is required, and in principle is able, to fulfil them, irrespective of whether or not he runs a business or of the nature of his business. The economic disadvantage of such obligations should be evaluated separately by independent valuers and may be set off against the purchase price (...)’. (emphasis added)

special obligations that relate to the land and buildings and not to the purchaser or his economic activities may be attached to the sale in the public interest provided that every potential buyer is required, and in principle is able, to fulfil them, irrespective of whether or not he runs a business or of the nature of his business. The economic disadvantage of such obligations should be evaluated separately by independent valuers and may be set off against the purchase price (...)

In the case at hand, the purchaser was compensated for the following:

| — | compensation related to technical installations: NOK 3 500 000, |
| --- | --- |

—

compensation related to technical installations: NOK 3 500 000,

| — | compensation related to the development of new infrastructure: NOK 5 500 000, and |
| --- | --- |

—

compensation related to the development of new infrastructure: NOK 5 500 000, and

| — | compensation related to LILAS agreement: NOK 5 375 000. |
| --- | --- |

—

compensation related to LILAS agreement: NOK 5 375 000.

The Authority notes that these compensatory payments together with the applied value assessment implied in reality that the Norwegian State paid Lista Flypark AS NOK 10 875 000 to obtain the air base and the related buildings.

The Authority has doubts whether these payments can be said to compensate for special obligations that relate to the land and the buildings in the meaning of the above quoted Section 2.2.c of the relevant Chapter of the mentioned Guidelines.

1.3.2.   Favouring certain undertakings or the production of certain goods

Referring to the third condition mentioned above, it is to be noted: first, the aid measure must confer on Lista Flypark AS advantages that relieve it of charges that are normally borne from its budget. The Authority considers that if Lista Flypark AS was able to buy the property for less than its fair market value, the difference between the price actually paid and the fair market value would constitute an advantage.

Second, the aid measure must be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. In the case at hand, the beneficiary would be Lista Flypark AS.

‘certain undertakings or the production of certain goods’

The Authority considers that this condition is fulfilled.

1.3.3.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

According to conditions two and four, the aid measure must distort competition and affect trade between the Contracting Parties. Under settled case law for the purpose of these provisions, the mere fact that an aid strengthens a firm's position compared with that of other firms, which are competitors in intra-EEA trade, is enough to allow the conclusion to be drawn that intra-EEA trade is affected.

The Authority considers that the real estate market in Southern Norway is not limited to local undertakings. Lista Flypark AS is in competition with similar undertakings in Norway and other EEA States. A sales price below market value favouring Lista Flypark AS would distort or threaten to distort competition and affect trade between Contracting Parties. Consequently, the Authority considers that conditions two and four above, are fulfilled.

1.4.   The leasing out of part of Lista air base

1.4.1.   Presence of State resources

Should the air base have been rented out at a price below market value, the condition regarding involvement of State resources would be met for the same reasons as those set out above regarding the sale of the air base.

On the basis of the information it has been provided with at this stage, the Authority has doubts that the value of the rent paid under the LILAS agreement corresponded to fair market value. Indeed, the Norwegian authorities themselves have admitted that the rent was below market value. In such a case, the difference between the amount actually paid by the tenant and the market value of the property would result in State resources having been involved.

1.4.2.   Favouring certain undertakings or the production of certain goods

The Norwegian authorities have indicated in their letter dated 24 October 2005 that ‘LILAS' rent is also extremely low and below market price (NOK 10 000 a year)’. (emphasis added)

LILAS' rent is also extremely low and below market price (NOK 10 000 a year)

LILAS may thus have been benefiting from a favourable treatment in the form of a reduced rent.

1.4.3.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

The aid measure must distort competition and affect trade between the Contracting Parties. Under settled case law for the purpose of these provisions, the mere fact that an aid strengthens a firm's position compared with that of other firms, which are competitors in intra-EEA trade, is enough to allow the conclusion to be drawn that intra-EEA trade is affected. The activity LAD and then LILAS were intending to carry out at the time of the signing and then of the transfer of the lease agreement was the operation of domestic scheduled flights and international air freight with export of fish to Europe, the United States and the Far East. The fact that both companies may have benefited from favourable conditions may then have distorted competition and had an effect on trade within the EEA.

By allowing LILAS to benefit from a reduced rent to carry out its economic activities, the NDEA may thus have distorted competition and affected trade within the EEA.

1.5.   Conclusion

The Authority, after having reviewed all the data in its possession, considers that it cannot be excluded that both the sale of the Lista air base and the leasing out of part of the air base could both constitute aid measures.

2.   Procedural requirements

Pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...]. The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...]. The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision

The State Aid Guidelines, Chapter on State Aid elements in sales of land and buildings by public authorities, states inter alia that the EFTA States should notify any sale of land and buildings by public authorities that was not concluded on the basis of an open and unconditional bidding procedure and any sale that was, in the absence of such procedure, conducted at less than market value.

inter alia

The Norwegian authorities did not notify the sale of Lista air base to the Authority. If the doubts of the Authority as to the sale below market price were confirmed, this would constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. In that case the Norwegian authorities would not have respected their obligations pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

Furthermore, the Norwegian authorities have also indicated that the rent paid under the LILAS agreement was below market value, which could result in some elements of State aid being involved prior to the signing of the sales agreement. If such were the case, the rent at lower than market value was not notified to the Authority. This would also constitute a breach of the Norwegian authorities' obligations pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

3.   Compatibility of the aid

The Authority has assessed the two potential aid measures under Article 61(3) of the EEA Agreement. With regard to the sale of the air base, the Authority has also assessed the measure in combination with the State Aid Guidelines, Chapter on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities.

3.1.   Sale of the air base

The Norwegian authorities have argued that the sale does not contain aid. However, after assessing the likely involvement of State aid in the sale of the air base, it has to be considered whether such aid could be compatible with the EEA Agreement by virtue of Article 61(3) of the EEA Agreement.

On the basis of the information the Authority has received, Article 61(3)(a)-(c) of the EEA Agreement appears to be inapplicable. In the view of the Authority, the sale is not designed to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment, to promote a project of common European interest or to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas.

3.2.   Leasing out of the air base

Regarding the leasing out of the air base at a price which may be below market value, for the same reasons as those set out under 3.1 here above, it is not clear either on what grounds such a measure could be held to amount to compatible aid.

4.   Conclusion

Based on the information submitted by the Norwegian authorities, the Authority cannot exclude the possibility that the measure(s) under scrutiny constitute aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts that these measures can be regarded as complying with Article 61(3) of the EEA Agreement. The Authority thus doubts that the above measures are compatible with the functioning of the EEA Agreement.

Consequently, and in accordance with Article 10 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement.

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, requests the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this Decision.

In light of the foregoing consideration, the Authority requires that, within one month of receipt of this decision, the Norwegian authorities provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of both the sale of the air base and the renting out of the air base to LILAS. It requests the Norwegian authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

The Authority would like to remind the Norwegian authorities that, according to the provisions of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiaries will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to a general principle of EEA law,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The EFTA Surveillance Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement against Norway regarding the sale of Lista air base and the lease agreement between the Norwegian Defence Estates Agency and LILAS.

Article 2

The Norwegian authorities are requested, pursuant to Article 6(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this Decision.

Article 3

The Norwegian authorities are required to provide within one month from notification of this Decision, all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the aid measure.

Article 4

The EC Commission shall be informed, in accordance with Protocol 27(d) of the EEA Agreement, by means of a copy of this Decision.

Article 5

Other EFTA States, EC Member States, and interested parties shall be informed by publishing this Decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of publication.

Official Journal of the European Union

Article 6

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 7

Only the English version is authentic.

Done at Brussels, 6 June 2007.

For the EFTA Surveillance Authority,

Kurt JAEGER

Acting President

Kristján Andri STEFÁNSSON

College Member

---

(1)  Hereinafter referred to as ‘the Authority’.

1

(2)  Hereinafter referred to as ‘the EEA Agreement’.

2

(3)  Hereinafter referred to as ‘the Surveillance and Court Agreement’.

3

(4)  Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 in Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the EFTA Surveillance Authority on 19 January 1994, published in OJ L 231, 3.9.1994, p. 1, EEA Supplements No 32, 3.9.1994. The Guidelines were last amended on 3 May 2007. Hereinafter referred to as ‘the State Aid Guidelines’.

4

(5)  Report No 3:7 (2004-2005), The Auditor General' s study of the sale of Lista air base.

5

(6)  Decision No 73/01 and 05/00 of 18 December 2001 by the Municipal Council of Farsund.

6

(7)  See Regulation 2004-05-06 No 718 based the Norwegian Heritage Act from 1978.

7

(8)  Article 3 of the lease agreement provided that in case the profit generated as a result of the commercial use of the air base exceeded NOK 4 500 000, the owner of the air base would be entitled to a share of the profit equal to 20 % of the share of the profit exceeding NOK 4 500 000.

8

(9)  The conclusions of which are mentioned below in section 2.5.

9

(10)  Article 20 of the Sales agreement and section 2 in the Annex to the registered deed.

10

(11)  Article 19 of the Sales agreement and section 2 in the Annex to the registered deed.

11

(12)  Article 9 of the Sales agreement and section 2 in the Annex to the registered deed.

12

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 25.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 250/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 250/38

---

AVALIK KONKURSS EPSO/AD/100/07

(2007/C 250/10)

Euroopa Personalivaliku Talitus (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi:

| | EPSO/AD/100/07 — Tõlkevaldkonna administraatorid (AD5), kelle põhikeeleks on inglise keel. |
| --- | --- |

EPSO/AD/100/07 — Tõlkevaldkonna administraatorid (AD5), kelle põhikeeleks on inglise keel.

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja C 250 A, 25. oktoobri 2007. aasta väljaandes ainult inglise keeles.

Täiendava teabe leiab EPSO veebilehelt http://europa.eu/epso.

---

Parandused

| 25.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 250/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 250/39

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 193, 21. august 2007
  )

(2007/C 250/11)

Riigiabi andmist käsitleva teabe avaldamine ülalnimetatud Euroopa Liidu Teatajas (lk 5, abi XR 118/07) on tühistatud.

---