# Eiropas Savienības C 94/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 94 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 23. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 94

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 23. marts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 94/01 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 20. marts | 1 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 94/01

Euro maiņas kurss — 2020. gada 20. marts

1

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 94/02 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 2 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 94/03 | Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publikācija | 4 |
| 2020/C 94/04 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 16 |
| 2020/C 94/05 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 27 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2020/C 94/02

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Ageas Portugal

JMRS

SPSI

1

2

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 94/03

Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publikācija

4

2020/C 94/04

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

16

2020/C 94/05

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

27

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 23.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 20. marts

(2020/C 94/01)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0707 |
| JPY | Japānas jena | 118,37 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4691 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,91028 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,0598 |
| CHF | Šveices franks | 1,0546 |
| ISK | Islandes krona | 150,70 |
| NOK | Norvēģijas krona | 12,1215 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,191 |
| HUF | Ungārijas forints | 350,91 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5315 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8505 |
| TRY | Turcijas lira | 6,9806 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,8226 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5257 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,3056 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8521 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5515 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 335,64 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 18,5127 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,5919 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,6098 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 17 050,90 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7052 |
| PHP | Filipīnu peso | 54,895 |
| RUB | Krievijas rublis | 85,1038 |
| THB | Taizemes bāts | 34,851 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,3937 |
| MXN | Meksikas peso | 25,6864 |
| INR | Indijas rūpija | 80,4650 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0707

JPY

Japānas jena

118,37

DKK

Dānijas krona

7,4691

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,91028

SEK

Zviedrijas krona

11,0598

CHF

Šveices franks

1,0546

ISK

Islandes krona

150,70

NOK

Norvēģijas krona

12,1215

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,191

HUF

Ungārijas forints

350,91

PLN

Polijas zlots

4,5315

RON

Rumānijas leja

4,8505

TRY

Turcijas lira

6,9806

AUD

Austrālijas dolārs

1,8226

CAD

Kanādas dolārs

1,5257

HKD

Hongkongas dolārs

8,3056

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8521

SGD

Singapūras dolārs

1,5515

KRW

Dienvidkorejas vona

1 335,64

ZAR

Dienvidāfrikas rands

18,5127

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,5919

HRK

Horvātijas kuna

7,6098

IDR

Indonēzijas rūpija

17 050,90

MYR

Malaizijas ringits

4,7052

PHP

Filipīnu peso

54,895

RUB

Krievijas rublis

85,1038

THB

Taizemes bāts

34,851

BRL

Brazīlijas reāls

5,3937

MXN

Meksikas peso

25,6864

INR

Indijas rūpija

80,4650

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 23.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/2

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 94/02)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Ageas Portugal Holding, SGPS, S.A. (“Ageas Portugal”, Portugāle), ko kontrolē uzņēmums Ageas SA/NV (“Ageas Group”, Beļģija), |
| --- | --- |

—

Ageas Portugal Holding, SGPS, S.A. (“Ageas Portugal”, Portugāle), ko kontrolē uzņēmums Ageas SA/NV (“Ageas Group”, Beļģija),

| — | José de Mello Residências e Serviços, SGPS, S.A. (“JMRS”, Portugāle), kas pieder uzņēmumam José de Mello Capital S.A. (“JM Capital”, Portugāle), |
| --- | --- |

—

José de Mello Residências e Serviços, SGPS, S.A. (“JMRS”, Portugāle), kas pieder uzņēmumam José de Mello Capital S.A. (“JM Capital”, Portugāle),

| — | Sociedade Portuguesa de Serviços e Apoio e Assistência a Idosos, S.A. (“SPSI”, Portugāle). |
| --- | --- |

—

Sociedade Portuguesa de Serviços e Apoio e Assistência a Idosos, S.A. (“SPSI”, Portugāle).

Uzņēmumi Ageas Portugal un JMRS Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu SPSI.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Ageas Portugal ir apdrošināšanas sabiedrība, kas darbojas Portugālē un pieder uzņēmumam Ageas Group, kurš sniedz dzīvības un nedzīvības apdrošināšanas pakalpojumus privātpersonām, uzņēmumiem un organizācijām un darbojas vairākās ES valstīs un Āzijā, |
| --- | --- |

—

Ageas Portugal ir apdrošināšanas sabiedrība, kas darbojas Portugālē un pieder uzņēmumam Ageas Group, kurš sniedz dzīvības un nedzīvības apdrošināšanas pakalpojumus privātpersonām, uzņēmumiem un organizācijām un darbojas vairākās ES valstīs un Āzijā,

| — | JMRS izstrādā risinājumus mājokļu jomā un ortopēdiskās, geriatriskās un neiroloģiskās rehabilitācijas programmas, kā arī JM Group ietvaros piedāvā individualizētus, slimnīcu sniegtus pakalpojumus aprūpei mājās; JM Group darbojas Spānijā un Amerikas Savienotajās Valstīs privātu veselības aprūpes pakalpojumu, ceļu infrastruktūras un ķīmijas rūpniecības jomā, |
| --- | --- |

—

JMRS izstrādā risinājumus mājokļu jomā un ortopēdiskās, geriatriskās un neiroloģiskās rehabilitācijas programmas, kā arī JM Group ietvaros piedāvā individualizētus, slimnīcu sniegtus pakalpojumus aprūpei mājās; JM Group darbojas Spānijā un Amerikas Savienotajās Valstīs privātu veselības aprūpes pakalpojumu, ceļu infrastruktūras un ķīmijas rūpniecības jomā,

| — | SPSI pārvalda divas veco ļaužu aprūpes iestādes, kā arī darbojas nekustamā īpašumā jomā Lisabonas aglomerācijā. |
| --- | --- |

—

SPSI pārvalda divas veco ļaužu aprūpes iestādes, kā arī darbojas nekustamā īpašumā jomā Lisabonas aglomerācijā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

El. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 23.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/4

---

Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publikācija

(2020/C 94/03)

Šī publikācija dod tiesības divos mēnešos pēc šīs publikācijas dienas izteikt pret šo pieteikumu iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“Achterhoek – Winterswijk”

Atsauces numurs: PDO-NL-02402

Pieteikuma iesniegšanas diena: 2017. gada 21. novembris.

1.   Reģistrējamais nosaukums

“Achterhoek – Winterswijk”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 3. | Desertvīns |
| --- | --- |

3.

Desertvīns

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

| 9. | Gāzēts pusdzirkstošais vīns |
| --- | --- |

9.

Gāzēts pusdzirkstošais vīns

| 15. | Vīns no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām |
| --- | --- |

15.

Vīns no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām

| 16. | Pārgatavu vīnogu vīns |
| --- | --- |

16.

Pārgatavu vīnogu vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

1. vīnkopības produktu kategorija — VĪNS: sauss, augļains vai salds sarkanvīns

Vīnogu šķirnes: “Regent (N)”, “Pinotin (N)”, “Acolon (N)”, “Cabertin (N)”, “Cabernet Cortis (N)”, “Monarch (N)” vai to kupāža

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: tumši sarkana, atkarīga no šķirņu kombinācijas.

Smarža: atgādina tumšsarkanos augļus, piemēram, meža augļus, kazenes un ķiršus. Īpašā smarža ir atkarīga no šķirņu kombinācijas.

Garša: iegūstamajam vīnam ir izsmalcināti augļu aromāti, tas satur tanīnus.

Analītiskās īpašības

Sausā, augļainā vīna cukuru saturs ir 0,5–6 grami uz litru.

Saldo sarkanvīnu cukuru saturs ir 15–30 grami uz litru.

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

| Galvenās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 10,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 63,84 miliekvivalenti uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Galvenās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

10,5

Minimālais kopējais skābums

63,84 miliekvivalenti uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

1. vīnkopības produktu kategorija — VĪNS: mucā izturēts sarkanvīns

Vīnogu šķirnes: “Regent (N)”, “Pinotin (N)”, “Acolon (N)”, “Cabertin (N)”, “Cabernet Cortis (N)”, “Monarch (N)” vai to kupāža

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: intensīvi sarkana, atkarīga no šķirņu kombinācijas.

Smarža: atgādina tumši sarkanos augļus, piemēram, meža augļus, kazenes un ķiršus. Īpašā smarža ir atkarīga no šķirņu kombinācijas.

Garša: piesātināti vīni ar vaniļas niansēm, kuru pamatā ir nogatavojušos tanīnu struktūra.

Analītiskās īpašības

Vīna cukuru saturs ir 0,5–6 grami uz litru.

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

| Galvenās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 11,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 63,84 miliekvivalenti uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Galvenās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

11,5

Minimālais kopējais skābums

63,84 miliekvivalenti uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

1. vīnkopības produktu kategorija — VĪNS: sauss, augļains vai salds baltvīns

Vīnogu šķirnes: “Johanniter (B)”, “Souvignier Gris (Rs)”, “Solaris (B)”, “Merzling (B)” vai šo šķirņu kupāža

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: no dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai atkarībā no šķirņu kombinācijas.

Smarža: šķirņu “Solaris” un “Merzling” vīniem: atgādina tropu augļus; šķirņu “Johanniter” un “Souvignier Gris” vīniem piemīt nogatavojušos augļu, piemēram, dzelteno ābolu, aromāts.

Garša: augļaina un svaiga; šķirnes “Johanniter” vīniem jūtamas “Riesling” nianses, daļēji — to skābuma dēļ, savukārt šķirnes “Souvignier Gris” vīni ir piesātinātāki.

Šķirnes “Solaris” vīniem piemīt atsvaidzinošs skābums, bet “Merzling” vīni apvieno saldenumu ar skābenu augļainumu.

Analītiskās īpašības

Sausā vīna cukuru saturs: 1–8 grami uz litru.

Saldā vīna cukuru saturs: 15–30 grami uz litru.

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

| Galvenās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 10,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 77,14 miliekvivalenti uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Galvenās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

10,5

Minimālais kopējais skābums

77,14 miliekvivalenti uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

1. vīnkopības produktu kategorija — VĪNS: mucā izturēts baltvīns

Vīnogu šķirne: “Solaris (B)”

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: zeltaini dzeltena.

Smarža: vietējo un tropisko augļu, piemēram, mango vai nogatavojušos ananāsu, buķete.

Garša: skābens svaigums. Mucas piešķir vīnam koksnes nianses un krēmīgu garšu.

Analītiskās īpašības

Vīna cukuru saturs ir 15–30 grami uz litru.

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

| Galvenās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 10,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 77,14 miliekvivalenti uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Galvenās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

10,5

Minimālais kopējais skābums

77,14 miliekvivalenti uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

1. vīnkopības produktu kategorija — VĪNS: sārtvīns, raksturīgs augļains pilnmiesīgums

Vīnogu šķirnes: “Regent (N)”, “Pinotin (N)”, “Acolon (N)”, “Cabertin (N)”, “Cabernet Cortis (N)”, “Monarch (N)” vai to kupāža, iespējama arī ar “Solaris (B)” / “Johanniter (B)”

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: lašsārta.

Smarža: saldenu sarkanogu augļu aromāts.

Garša: augļaina, nedaudz salda, bagātīga.

Analītiskās īpašības

Vīna cukuru saturs ir 3–10 grami uz litru.

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

| Galvenās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 10 |
| Minimālais kopējais skābums | 63,84 miliekvivalenti uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Galvenās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

10

Minimālais kopējais skābums

63,84 miliekvivalenti uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3. vīnkopības produktu kategorija — DESERTVĪNS: sarkanvīns

Vīnogu šķirnes: “Regent (N)”, “Pinotin (N)”, “Acolon (N)”, “Cabertin (N)” vai to kupāža

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: sarkana.

Smarža: salda, atgādina kazenes, nedaudz pikanta.

Garša: pikanta, ar labu saldenuma un augļaina skābenuma līdzsvaru.

Analītiskās īpašības

Vīna cukuru saturs ir 50–100 grami uz litru.

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

| Galvenās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 18 |
| Minimālais kopējais skābums | 63,84 miliekvivalenti uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Galvenās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

18

Minimālais kopējais skābums

63,84 miliekvivalenti uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. vīnkopības produktu kategorija — KVALITATĪVS DZIRKSTOŠAIS VĪNS: baltvīns

Vīnogu šķirnes: “Johanniter (B)”, “Souvignier Gris (Rs)”, “Solaris (B)” vai šo šķirņu kupāža

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: balta.

Smarža: atgādina ābolus, citrusaugļus.

Garša: augļaina, svaiga, sīku burbulīšu ietekmēta, diezgan piesātināta.

Analītiskās īpašības

Vīna cukuru saturs ir 5–16 grami uz litru.

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

| Galvenās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 10,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 79,8 miliekvivalenti uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Galvenās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

10,5

Minimālais kopējais skābums

79,8 miliekvivalenti uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

9. vīnkopības produktu kategorija — GĀZĒTS PUSDZIRKSTOŠAIS VĪNS: sārtvīns

Vīnogu šķirnes: “Regent (N)”, “Pinotin (N)”, “Acolon (N)”, “Cabertin (N)”, “Cabernet Cortis (N)”, “Monarch (N)” vai to kupāža, iespējama arī ar “Solaris” / “Johanniter (B)”

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: lašsārta.

Smarža: viegls sarkanogu augļu aromāts.

Garša: augļaina, rada kņudināšanas izjūtu.

Analītiskās īpašības

Vīna cukuru saturs ir 5–16 grami uz litru.

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

| Galvenās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 10 |
| Minimālais kopējais skābums | 63,84 miliekvivalenti uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Galvenās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

10

Minimālais kopējais skābums

63,84 miliekvivalenti uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

15. vīnkopības produktu kategorija — VĪNS NO VĒLU NOVĀKTĀM, ŽUVUŠĀM VĪNOGĀM: baltvīns

Vīnogu šķirne: “Solaris (B)”

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: zeltaini dzeltena.

Smarža: atgādina nogatavojušos tropu augļus, medu.

Garša: piesātināta, krēmīga, salda, ar piesātinātu svaigumu.

Analītiskās īpašības

Vīna cukuru saturs ir 120–240 grami uz litru.

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

| Galvenās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | 66,5 miliekvivalenti uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Galvenās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

66,5 miliekvivalenti uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

16. vīnkopības produktu kategorija — PĀRGATAVU VĪNOGU VĪNS: baltvīns

Vīnogu šķirne: “Solaris (B)”

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: zeltaini dzeltena.

Smarža: atgādina nogatavojušos tropu augļus, medu.

Garša: piesātināta, krēmīga, salda, ar piesātinātu svaigumu.

Analītiskās īpašības

Vīna cukuru saturs ir 50–120 grami uz litru.

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

| Galvenās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 12 |
| Minimālais kopējais skābums | 73,15 miliekvivalenti uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Galvenās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

12

Minimālais kopējais skābums

73,15 miliekvivalenti uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a.   Galvenās vīndarības metodes

Vīna ražošanas noteikumi un īpašā vīndarības metode

Visām tālāk uzskaitītajām vīnu kategorijām piemēro šādus vīna ražošanas noteikumus:

| — | attiecībā uz maksimālo vīna stiprināšanu piemēro ES regulā paredzētos noteikumus; ir iespējams papildus palielināt dabisko spirta tilpumkoncentrāciju par 0,5 %, ja to attiecīgajā gadā atļauj valsts iestādes (šajā gadījumā — Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrija); |
| --- | --- |

—

attiecībā uz maksimālo vīna stiprināšanu piemēro ES regulā paredzētos noteikumus; ir iespējams papildus palielināt dabisko spirta tilpumkoncentrāciju par 0,5 %, ja to attiecīgajā gadā atļauj valsts iestādes (šajā gadījumā — Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrija);

| — | uz atskābināšanu attiecas ES regulā noteiktie ierobežojumi; |
| --- | --- |

—

uz atskābināšanu attiecas ES regulā noteiktie ierobežojumi;

| — | attiecībā uz paskābināšanu attiecīgajā gadā ir jāiesniedz pieteikums valsts iestādēm (šajā gadījumā — Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrijai) un par katru gadu ir jāsaņem no tām apstiprinājums; pēc tam piemēro ES regulā noteiktos ierobežojumus. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz paskābināšanu attiecīgajā gadā ir jāiesniedz pieteikums valsts iestādēm (šajā gadījumā — Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrijai) un par katru gadu ir jāsaņem no tām apstiprinājums; pēc tam piemēro ES regulā noteiktos ierobežojumus.

1. vīnkopības produktu kategorija — VĪNS: sauss, augļains vai salds sarkanvīns

Īpašā vīndarības metode:

Vīnogu mīkstuma fermentācija ilgst vismaz 4 dienas

1. vīnkopības produktu kategorija — VĪNS: mucā izturēts sarkanvīns

Īpašā vīndarības metode:

Vīnogu mīkstuma fermentācija ilgst vismaz 4 dienas

Izturēšana koka mucās vismaz 8 mēnešus

1. vīnkopības produktu kategorija — VĪNS: sauss, augļains vai salds baltvīns

Īpašā vīndarības metode:

Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 18 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

1. vīnkopības produktu kategorija — VĪNS: mucā izturēts baltvīns

Īpašā vīndarības metode:

Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 18 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

Vīna izturēšana koka mucās ilgst ne mazāk kā 3 mēnešus — vismaz 50 % no vīna tilpuma

1. vīnkopības produktu kategorija — VĪNS: sārtvīns, raksturīgs augļains pilnmiesīgums

Īpašā vīndarības metode:

Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 18 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

3. vīnkopības produktu kategorija — DESERTVĪNS: sarkanvīns

Īpašā vīndarības metode:

Vīnogu mīkstuma fermentācija ilgst vismaz 4 dienas

Izturēšana koka mucās vismaz 1 gadu

Vīna spirta pievienošana

5. vīnkopības produktu kategorija — KVALITATĪVS DZIRKSTOŠAIS VĪNS: baltvīns

Īpašā vīndarības metode:

Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 18 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

Otrējā raudzēšana pudelēs, izmantojot tradicionālo metodi

9. vīnkopības produktu kategorija — GĀZĒTS PUSDZIRKSTOŠAIS VĪNS: sārtvīns

Īpašā vīndarības metode:

Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 18 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

Oglekļa dioksīda pievienošana, pildot pudelēs (maksimālais spiediens: 2,5 bar)

15. vīnkopības produktu kategorija — VĪNS NO VĒLU NOVĀKTĀM, ŽUVUŠĀM VĪNOGĀM: baltvīns

Īpašā vīndarības metode:

Vēlīna raža, vīnogas novāktas ar rokām

Žāvēšana dabiskā veidā, pēc tam žāvēšana uz salmiem vismaz 2 nedēļas

Vinifikācija, izmantojot auksto fermentēšanu temperatūrā, kas zemāka par 18 °C

16. vīnkopības produktu kategorija — PĀRGATAVU VĪNOGU VĪNS: baltvīns

Īpašā vīndarības metode:

Vēlīni novākta tādu vīnogu raža, kuru cukuru saturs ir vismaz 120 grādi pēc Eksles [Oechsle] skalas

Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 18 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

b.   ražas

Sarkanvīns, “Regent (N)”

50 hl no hektāra

Sarkanvīns, “Pinotin (N)”

50 hl no hektāra

Sarkanvīns, “Monarch (N)”

50 hl no hektāra

Sarkanvīns, “Acolon (N)”

50 hl no hektāra

Sarkanvīns, “Cabertin (N)”

50 hl no hektāra

Sarkanvīns, “Cabernet Cortis (N)”

50 hl no hektāra

Baltvīns, “Souvignier Gris (Rs)”

60 hl no hektāra

Baltvīns, “Souvignier Gris (Rs)”, no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām

20 hl no hektāra

Baltvīns, “Souvignier Gris (Rs)”, no pārgatavām vīnogām

40 hl no hektāra

Baltvīns, “Johanniter (B)”

60 hl no hektāra

Baltvīns, “Johanniter (B)”, no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām

20 hl no hektāra

Baltvīns, “Johanniter (B)”, no pārgatavām vīnogām

40 hl no hektāra

Baltvīns, “Solaris (B)”

50 hl no hektāra

Baltvīns, “Solaris (B)”, no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām

20 hl no hektāra

Baltvīns, “Solaris (B)”, no pārgatavām vīnogām

40 hl no hektāra

Baltvīns, “Merzling (B)”

60 hl no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals ir Achterhoek reģiona austrumdaļā, sniedzas līdz Vācijas robežai un ietilpst Vintersveikas [Winterswijk] pašvaldības teritorijā.

Achterhoek reģiona Vintersveikas apgabals, kurā atrodas vīndārzi, uz ko attiecas šis aizsargātais cilmes vietas nosaukums, ietver teritorijas, kurās ir augsnes, kas klasificētas kā HN21, KX un eZE23. Tajās ietilpst arī HN23, ZG23 un ZG21 augsnes, kuras satur humusu un smilšmālu, kas vīnogu audzēšanai ir svarīgi. Kopumā lielākajā daļā noteiktā apgabala ir minēto veidu augsnes.

Pašvaldībai ir liels skaits nomaļu teritoriju, ko veido 9 ciemati, kuri ir Vintersveikas pašvaldības teritorijas daļa. Minētie ciemati (kartē virzoties pulksteņrādītāja virzienā) ir: Meddo (1448 iedzīvotāji), Huppel (414 iedzīvotāji), Henxel (268 iedzīvotāji), Ratum (354 iedzīvotāji), Brinkheurne (272 iedzīvotāji), Kotten (798 iedzīvotāji), Woold (861 iedzīvotājs), Miste (675 iedzīvotāji) un Corle (281 iedzīvotājs). Meddo ir vienīgais ciemats ar centru, kurā pieejami dažādi sabiedriskie pakalpojumi.

7.   Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

| | “Cabertin (N)” (VB-91-26-17) |
| --- | --- |

“Cabertin (N)” (VB-91-26-17)

| | “Cabernet Cortis” |
| --- | --- |

“Cabernet Cortis”

| | “Johanniter (B)” |
| --- | --- |

“Johanniter (B)”

| | “Monarch” |
| --- | --- |

“Monarch”

| | “Acolon” |
| --- | --- |

“Acolon”

| | “Pinotin (N)” |
| --- | --- |

“Pinotin (N)”

| | “Regent (N)” |
| --- | --- |

“Regent (N)”

| | “Souvignier Gris” |
| --- | --- |

“Souvignier Gris”

| | “Solaris” |
| --- | --- |

“Solaris”

| | “Merzling (B)” |
| --- | --- |

“Merzling (B)”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Noteiktā ģeogrāfiskā apgabala lielākā daļa atrodas uz Austrumnīderlandes plato, kur augsnes sastāvs (ko veido smilšmāls un kaļķakmens) atšķiras no tā, kāds ir Achterhoek reģionā uz rietumiem no Vintersveikas (kur augsne sastāv no upju sanesta māla un virskārtas smilts nogulumiem).

Vintersveikas apgabals ir pazīstams ar savu mežaino ainavu un karjeru ar fosilijām. Daudzu upju gultņu virsmā Vintersveikā ir atrodami juras perioda lesa slāņi. Attiecīgi 2005. gadā Nīderlandes valdība Vintersveikas apgabalu noteica par Vintersveikas Nacionālās ainavas teritoriju, kas kopumā aptver gandrīz 22 000 hektārus.

Augsne

Vintersveikas apkārtnē ir Austrumnīderlandes plato augsne, kas veidota no smilšmāla un kaļķakmens. Pārējās Achterhoek reģiona daļās augsni veido upju sanests māls un virskārtas smilts nogulumi.

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir sastopami dažādi augsnes veidi, kas mijas un saplūst viens ar otru.

Minētajiem augsnes veidiem ir šādas īpašības:

| — | labs humusa slānis; |
| --- | --- |

—

labs humusa slānis;

| — | augsne satur smilšmālu, kas vīnam palīdz iegūt tā garšas pilnību un neļauj augsnei izžūt; |
| --- | --- |

—

augsne satur smilšmālu, kas vīnam palīdz iegūt tā garšas pilnību un neļauj augsnei izžūt;

| — | smilšmāla (lutum) slānis mazina vīnogulāju kalšanas straujumu; |
| --- | --- |

—

smilšmāla (lutum) slānis mazina vīnogulāju kalšanas straujumu;

| — | smilšainā augsnes virskārta nodrošina labi līdzsvarotu ūdensrežīmu; |
| --- | --- |

—

smilšainā augsnes virskārta nodrošina labi līdzsvarotu ūdensrežīmu;

| — | gruntsūdens uzsūc minerālus no augsnes apakškārtas (piem., no tajā esošā kaļķakmens), labi nodrošinot vīnogulājus ar barības vielām. |
| --- | --- |

—

gruntsūdens uzsūc minerālus no augsnes apakškārtas (piem., no tajā esošā kaļķakmens), labi nodrošinot vīnogulājus ar barības vielām.

Klimats un vide

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals atrodas netālu no Nīderlandes Karaliskā Meteoroloģijas institūta stacijas Hupsel, kur statistiski vidējie klimatisko apstākļu rādītāji (2010–2015) vīnogulāju audzēšanas periodā no maija līdz septembrim ir šādi:

| — | vidējā temperatūra: 15,58 °C; |
| --- | --- |

—

vidējā temperatūra: 15,58 °C;

| — | vidējā minimālā temperatūra: 9,93 °C; |
| --- | --- |

—

vidējā minimālā temperatūra: 9,93 °C;

| — | vidējā maksimālā temperatūra: 20,83 °C; |
| --- | --- |

—

vidējā maksimālā temperatūra: 20,83 °C;

| — | vidējais relatīvais gaisa mitrums: 78,36 %; |
| --- | --- |

—

vidējais relatīvais gaisa mitrums: 78,36 %;

| — | vidējais nokrišņu daudzums: 78,54 mm mēnesī; |
| --- | --- |

—

vidējais nokrišņu daudzums: 78,54 mm mēnesī;

| — | vidējais saules spīdēšanas ilgums: 192,93 stundas mēnesī. |
| --- | --- |

—

vidējais saules spīdēšanas ilgums: 192,93 stundas mēnesī.

Temperatūra, kas naktī ir nedaudz zemāka par vidējo temperatūru valstī, dara izteiktāku vīnu svaigumu un augļainumu, savukārt nedaudz augstāka maksimālā temperatūra un lielāks saules gaismas stundu skaits nozīmē, ka vīnogas ir gatavākas.

Cilvēkfaktori (vīnogu audzēšana un vinifikācija)

Audzēšanas procesu raksturo tālāk uzskaitītās metodes, kas īpaši izvēlētas, lai ražotu kvalitatīvu vīnu.

| — | Šķirņu atlase: atlasīto šķirņu vīnogas spēj labi nogatavoties vietējā vidē un nodrošināt vajadzīgos aromātus. Tās izvēlas arī to izturības dēļ, mēģinot audzēšanu padarīt ilgtspējīgāku. |
| --- | --- |

—

Šķirņu atlase: atlasīto šķirņu vīnogas spēj labi nogatavoties vietējā vidē un nodrošināt vajadzīgos aromātus. Tās izvēlas arī to izturības dēļ, mēģinot audzēšanu padarīt ilgtspējīgāku.

| — | Stādījumu biezība: rindstarpu platums ir 2–2,2 m (lai nodrošinātu, ka stādījumi saņem pietiekami daudz saules gaismas), attālums starp vīnogulājiem ir 1–1,25 m. Tāpēc katra vīnogulāja augšanas platība ir aptuveni 2,2 m2, nodrošinot, ka katrs vīnkoks saņem pietiekami daudz barības vielu (lai vīnogas nogatavotos un lai attīstītos to aromātu nianses). |
| --- | --- |

—

Stādījumu biezība: rindstarpu platums ir 2–2,2 m (lai nodrošinātu, ka stādījumi saņem pietiekami daudz saules gaismas), attālums starp vīnogulājiem ir 1–1,25 m. Tāpēc katra vīnogulāja augšanas platība ir aptuveni 2,2 m2, nodrošinot, ka katrs vīnkoks saņem pietiekami daudz barības vielu (lai vīnogas nogatavotos un lai attīstītos to aromātu nianses).

| — | Vīnkoku rindstarpas atstāj tukšas, lai tiktu uztverts naktī izdalītais siltums, paātrinot nogatavošanos. Tas arī palīdz cīnīties ar nakts salnām. Alternatīvi rindstarpas var apzaļumot ar zemu augošu veģetāciju. |
| --- | --- |

—

Vīnkoku rindstarpas atstāj tukšas, lai tiktu uztverts naktī izdalītais siltums, paātrinot nogatavošanos. Tas arī palīdz cīnīties ar nakts salnām. Alternatīvi rindstarpas var apzaļumot ar zemu augošu veģetāciju.

| — | Vīnogulāju dzinumus augšanas laikā apgriež, lai nodrošinātu, ka barības vielas nokļūst ķekaros. |
| --- | --- |

—

Vīnogulāju dzinumus augšanas laikā apgriež, lai nodrošinātu, ka barības vielas nokļūst ķekaros.

| — | Audzēšana ir ierobežota (maksimālā raža norādīta vīnu aprakstā). Ķekarus retina, ja nepieciešams. |
| --- | --- |

—

Audzēšana ir ierobežota (maksimālā raža norādīta vīnu aprakstā). Ķekarus retina, ja nepieciešams.

| — | Vīnkoku stādījumu veidošana: tika nolemts izmantot “Guyot” metodi (vīnogulājus katru gadu piestiprina pie stieples), veidojot vertikālu vainagu, kura augstums ir aptuveni 2,2 m (lai tas uzņemtu saules gaismu fotosintēzei), un atlapotu telpu starp vīnogām (straujāka žūšana, saules gaisma). |
| --- | --- |

—

Vīnkoku stādījumu veidošana: tika nolemts izmantot “Guyot” metodi (vīnogulājus katru gadu piestiprina pie stieples), veidojot vertikālu vainagu, kura augstums ir aptuveni 2,2 m (lai tas uzņemtu saules gaismu fotosintēzei), un atlapotu telpu starp vīnogām (straujāka žūšana, saules gaisma).

| — | Viens no galvenajiem lēmumiem, kas jāpieņem audzēšanas procesā, attiecas uz laiku, kad ir jānovāc vīnogu raža. To nosaka, pamatojoties uz ļoti precīzu vīnogu nogatavošanās — cukuru satura, skābuma (pH) un aromāta nianšu — uzraudzību, lai nodrošinātu augstas kvalitātes vīnu. |
| --- | --- |

—

Viens no galvenajiem lēmumiem, kas jāpieņem audzēšanas procesā, attiecas uz laiku, kad ir jānovāc vīnogu raža. To nosaka, pamatojoties uz ļoti precīzu vīnogu nogatavošanās — cukuru satura, skābuma (pH) un aromāta nianšu — uzraudzību, lai nodrošinātu augstas kvalitātes vīnu.

Ražoto vīnu īpašību veidošanā īpaši svarīga loma ir izmantotajiem procesiem, kas minēti turpmāk.

| — | Vīnus ražo, pamatojoties uz specifikācijām, kas pielāgotas ražas kvalitātei (atlikumcukuru saturs, skābums, minimālais spirta saturs, izturēšana saskarē ar koksni). Katru gadu profesionālu degustētāju grupa nosaka precīzu katras kupāžas sastāvu un to, vai tai vajadzētu būt izturētai mucās. |
| --- | --- |

—

Vīnus ražo, pamatojoties uz specifikācijām, kas pielāgotas ražas kvalitātei (atlikumcukuru saturs, skābums, minimālais spirta saturs, izturēšana saskarē ar koksni). Katru gadu profesionālu degustētāju grupa nosaka precīzu katras kupāžas sastāvu un to, vai tai vajadzētu būt izturētai mucās.

| — | Auksto fermentāciju izmanto, lai baltvīnus un sārtvīnus padarītu svaigus un augļainus. |
| --- | --- |

—

Auksto fermentāciju izmanto, lai baltvīnus un sārtvīnus padarītu svaigus un augļainus.

| — | Sarkanvīnus iztur koka mucās, lai tiem piešķirtu pilnestīgu garšu ar mīkstiem tanīniem, baltvīnus daļēji iztur saskarē ar koksni, lai iegūtais vīns būtu pilnestīgāks. |
| --- | --- |

—

Sarkanvīnus iztur koka mucās, lai tiem piešķirtu pilnestīgu garšu ar mīkstiem tanīniem, baltvīnus daļēji iztur saskarē ar koksni, lai iegūtais vīns būtu pilnestīgāks.

Saikne

Vīna kvalitāti nosaka klimats, augsne, audzēšanas un vīndarības metodes.

Augsnes kārtu struktūra nodrošina labi līdzsvarotu ūdensrežīmu. Gruntsūdens piegādā kaļķi un minerālās barības vielas no augsnes apakškārtas, savukārt augsnes virskārtā esošais smilšmāls un humuss nodrošina nepieciešamos apstākļus vīnogu augšanai.

Humusu un smilšmālu saturoša augsne ir ideāli piemērota vīnkopībai. Tā labi saglabā mitrumu un barības vielas, ļaujot vīnogu aromātam pilnīgi attīstīties un nodrošināt piesātinātu, pilnestīgu vīnu pat diezgan sausos periodos.

Klimats (vairāk kontinentāls) palīdz vīnogām sasniegt vajadzīgo gatavības pakāpi, bet vīnam piedot svaigu un augļainu garšu un smaržu (temperatūras dēļ, kas naktīs pazeminās).

Cilvēku ieguldījums, piemēram, šķirņu atlase, izmantotā audzēšanas metode (maksimāla saules gaismas izmantošana, ķekaru retināšana), ražas pārvaldība (cukuru un skābju satura un aromātu uzraudzība) un vīndarības metodes (aukstā fermentācija, izturēšana koka mucās), ir vēl viens aspekts, kas apvienojumā ar augsnes un klimata faktoriem ļauj ražot augstas kvalitātes vīnus. Iegūtie vīni ir atpazīstami šķirnes un kupāžas vīni (piesātināti un augļaini), svaigi baltvīni (ar nobriedušu augļu/citrusaugu aromātu) / sārtvīni un sarkanvīni ar mīkstiem tanīniem.

Apkopojot minēto, klimata (svaigums un nogatavošanās) un augsnes (smilšmāls/humuss ar kaļķi labi līdzsvarotam ūdensrežīmam un barības vielām) faktoru, audzēšanas (šķirņu atlase, vīnogulāju biezība, lapotnes pārvaldība, ražas novākšanas laika izvēle) un vīndarības metožu (piem., aukstā fermentācija, izturēšana mucās) apvienojums nodrošina:

| — | baltvīna un sārtvīna svaigumu un pilnestīgo, augļaino garšu un smaržu; |
| --- | --- |

—

baltvīna un sārtvīna svaigumu un pilnestīgo, augļaino garšu un smaržu;

| — | sarkanvīna mīkstos tanīnus un pilnestīgo garšu un smaržu. |
| --- | --- |

—

sarkanvīna mīkstos tanīnus un pilnestīgo garšu un smaržu.

Minētais apvienojums attiecas ne vien uz kategoriju “vīns”, bet arī uz citu kategoriju vīniem (“desertvīnu”, “kvalitatīvu dzirkstošo vīnu”, “pusdzirkstošo vīnu”), kas ražoti tādā pašā veidā un no tām pašām vīnogām kā 1. kategorijas vīns (“bāzes vīns”), bet kuriem piešķirtas konkrētās kategorijas īpašības, vīndarīšanas procesā veicot papildu darbības.

Arī “vīnam no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām” un “pārgatavu vīnogu vīnam” ir svarīgs klimata, augsnes, audzēšanas un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums. Taču šos kvalitatīvos desertvīnus ražo, vīnogas ilgāk nogatavinot (augstāks cukuru saturs) / žāvējot (augstāks cukuru saturs / aromātu koncentrācija).

Informācija par citām vīnkopības produktu kategorijām (kas neietilpst kategorijā “Vīns”)

| — | Desertvīns
  Desertvīns sastāv no “bāzes vīna”, kam ir tādas pašas organoleptiskās īpašības kā kategorijas “vīns” vīnam (tās izriet no augsnes, klimata faktoru un cilvēka darbības apvienojuma), bet ar atlikumcukuriem desertvīnam vēlamā daudzumā. Turklāt to nogatavina mucās vismaz vienu gadu (tas nodrošina, ka vīnā attīstās maigāki tanīni, un piedod tam koksnei piemītošas nianses), un spirta saturu šādā desertvīnā paaugstina, pievienojot vīna spirtu. Desertvīna minimālais faktiskais spirta saturs ir 18 %. |
| --- | --- |

—

Desertvīns

Desertvīns sastāv no “bāzes vīna”, kam ir tādas pašas organoleptiskās īpašības kā kategorijas “vīns” vīnam (tās izriet no augsnes, klimata faktoru un cilvēka darbības apvienojuma), bet ar atlikumcukuriem desertvīnam vēlamā daudzumā. Turklāt to nogatavina mucās vismaz vienu gadu (tas nodrošina, ka vīnā attīstās maigāki tanīni, un piedod tam koksnei piemītošas nianses), un spirta saturu šādā desertvīnā paaugstina, pievienojot vīna spirtu. Desertvīna minimālais faktiskais spirta saturs ir 18 %.

| — | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns
  “Bāzes vīnam”, ko izmanto kvalitatīva dzirkstošā vīna ražošanā, ir tādas pašas organoleptiskās īpašības kā kategorijas “vīns” vīnam (tam ir tāda pati svaiga un augļaina garša, ko rada augsnes, klimata un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums). Turklāt tam ir īpašības, kas iegūtas, bāzes vīnu pārstrādājot dzirkstošajā vīnā; šāda pārstrāde ietver raudzēšanu pudelēs (tradicionālā metode), un tās laikā vīns iegūst elegantus burbulīšus. Vīnam ir vismaz 3,5 bar pārspiediens. Kvalitatīva dzirkstošā vīna ražošanai izmantotās kupāžas minimālais kopējais spirta saturs ir 10,5 tilpumprocenti. |
| --- | --- |

—

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

“Bāzes vīnam”, ko izmanto kvalitatīva dzirkstošā vīna ražošanā, ir tādas pašas organoleptiskās īpašības kā kategorijas “vīns” vīnam (tam ir tāda pati svaiga un augļaina garša, ko rada augsnes, klimata un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums). Turklāt tam ir īpašības, kas iegūtas, bāzes vīnu pārstrādājot dzirkstošajā vīnā; šāda pārstrāde ietver raudzēšanu pudelēs (tradicionālā metode), un tās laikā vīns iegūst elegantus burbulīšus. Vīnam ir vismaz 3,5 bar pārspiediens. Kvalitatīva dzirkstošā vīna ražošanai izmantotās kupāžas minimālais kopējais spirta saturs ir 10,5 tilpumprocenti.

| — | Gāzēts pusdzirkstošais vīns
  Bāzes vīnam, ko izmanto pusdzirkstošā vīna ražošanai, ir tādas pašas organoleptiskās īpašības kā kategorijas “vīns” vīnam (tāds pats svaigums un augļaina garša, ko nodrošina augsnes, klimata un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums). Tam piemīt arī īpašības, kas rodas, pievienojot CO2, lai iegūtu burbuļus. Gāzētā pusdzirkstošā vīna minimālais faktiskais spirta saturs ir 10 % un pārspiediens nepārsniedz 2,5 bar. Svaigs un ļoti augļains vasaras vīns. |
| --- | --- |

—

Gāzēts pusdzirkstošais vīns

Bāzes vīnam, ko izmanto pusdzirkstošā vīna ražošanai, ir tādas pašas organoleptiskās īpašības kā kategorijas “vīns” vīnam (tāds pats svaigums un augļaina garša, ko nodrošina augsnes, klimata un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums). Tam piemīt arī īpašības, kas rodas, pievienojot CO2, lai iegūtu burbuļus. Gāzētā pusdzirkstošā vīna minimālais faktiskais spirta saturs ir 10 % un pārspiediens nepārsniedz 2,5 bar. Svaigs un ļoti augļains vasaras vīns.

| — | Vīns no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām (desertvīns)
  Svarīgākais posms, kurā vīnogas ilgāk nogatavina pirms to žāvēšanas vismaz 2 nedēļu garumā, nodrošina vīnam no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām tā cukuru un aromātu koncentrāciju. Izmantojot auksto fermentāciju, iegūst vīnu, kura minimālais faktiskais spirta saturs ir 9,4 %.
  Aromātu koncentrāciju šajā augļainajā vīnā nodrošina augsnes, klimata un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums. Šim desertvīnam tā pilnestīgo garšu piešķir galvenokārt cilvēku rūpīgais darbs. |
| --- | --- |

—

Vīns no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām (desertvīns)

Svarīgākais posms, kurā vīnogas ilgāk nogatavina pirms to žāvēšanas vismaz 2 nedēļu garumā, nodrošina vīnam no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām tā cukuru un aromātu koncentrāciju. Izmantojot auksto fermentāciju, iegūst vīnu, kura minimālais faktiskais spirta saturs ir 9,4 %.

Aromātu koncentrāciju šajā augļainajā vīnā nodrošina augsnes, klimata un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums. Šim desertvīnam tā pilnestīgo garšu piešķir galvenokārt cilvēku rūpīgais darbs.

| — | Pārgatavu vīnogu vīns (desertvīns)
  Pateicoties būtiskākajam posmam — vīnogu ilgākai nogatavināšanai —, cukuru saturs pārgatavu vīnogu vīnam ir vismaz 110 Eksles grādi. Šajā procesā, kas ietver auksto fermentāciju bez stiprināšanas, iegūst vīnu, kura minimālais faktiskais spirta saturs ir 12 % un kura augļainumu rada augsnes, klimata un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums. Šim desertvīnam tā pilnestīgo garšu piešķir galvenokārt cilvēku rūpīgais darbs.
  Šīs pieejas rezultātā šie vīni vēl aizvien katru gadu gūst medaļas dažādos konkursos gan Nīderlandē, gan ārvalstīs (piem., Vīnē). |
| --- | --- |

—

Pārgatavu vīnogu vīns (desertvīns)

Pateicoties būtiskākajam posmam — vīnogu ilgākai nogatavināšanai —, cukuru saturs pārgatavu vīnogu vīnam ir vismaz 110 Eksles grādi. Šajā procesā, kas ietver auksto fermentāciju bez stiprināšanas, iegūst vīnu, kura minimālais faktiskais spirta saturs ir 12 % un kura augļainumu rada augsnes, klimata un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums. Šim desertvīnam tā pilnestīgo garšu piešķir galvenokārt cilvēku rūpīgais darbs.

Šīs pieejas rezultātā šie vīni vēl aizvien katru gadu gūst medaļas dažādos konkursos gan Nīderlandē, gan ārvalstīs (piem., Vīnē).

9.   Būtiski papildu nosacījumi

NAV

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2017/06/Productdossier-BOB-Achterhoek-Winterswijk.pdf

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---

| 23.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/16

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 94/04)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 5. punktu (1).

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Touraine”

Atsauces numurs: PDO-FR-A0501-AM01

Paziņojuma datums: 2019. gada 19. decembris.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfiskais apgabals ir pārskatīts, lai ņemtu vērā tajā ietilpstošo pašvaldību apvienošanos, kā arī vienas pašvaldības izslēgšanu no šā apgabala un citas pievienošanu.

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 6. punkts.

2.   Noteiktais zemesgabalu apgabals

Specifikācijas 1. nodaļas IV iedaļas 2. punktā aiz vārdu savienojuma “2010. gada 9. jūnijā” pievieno vārdu savienojumu “un 2018. gada 14. jūnijā”.

Šis grozījums izdarīts, lai pievienotu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprinājusi ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā ietilpstošā noteiktā zemesgabalu apgabala izmaiņas. Zemesgabalu apgabala robežu noteikšana nozīmē ar attiecīgo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3.   Tiešās apkaimes apgabals

Tiešās apkaimes apgabals ir pārskatīts, lai ņemtu vērā tajā ietilpstošo pašvaldību apvienošanos, kā arī vienas pašvaldības izslēgšanu no šā apgabala.

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 9. punkts.

4.   Vīndārzā izmantotās vīnogu šķirnes

Attiecībā uz papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” ir svītrotas sarkanvīnu vīnogu šķirnes “Cabernet franc”, “Cabernet sauvignon” un “Gamay”.

Šā grozījuma dēļ šķirne “Côt” nu ir vienīgā sarkanvīniem izmantojamā šķirne. Grozījums tika prasīts, jo “Côt” ir vēsturiska šā reģiona šķirne un no tās attiecīgajā apgabalā tiek iegūti kvalitatīvāki produkti.

Attiecībā uz papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” ir svītrotas sārtvīnu vīnogu šķirnes “Cabernet franc” un “Cabernet sauvignon”.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

5.   Šķirņu īpatsvars saimniecībā

Tā kā attiecībā uz papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” ir svītrotas noteiktas sarkanvīnu un sārtvīnu vīnogu šķirnes, ir pārskatīti noteikumi par šķirņu īpatsvaru saimniecībā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

6.   Atstatums starp rindām

Attiecībā uz papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” minimālais atstatums starp rindām ir mainīts no 1 metra uz 0,90 metriem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

7.   Apgriešana

Attiecībā uz papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” apgriešanas noteikumi, kas katrai šķirnei bija atšķirīgi, ir vienkāršoti un nu ir šādi:

“Uz katra vīnkoka atstāj ne vairāk par 11 vīnstīgu pumpuriem:

| — | vai nu apgriežot vienkāršā formā pēc Gijo [Guyot] metodes un atstājot vienu vai divus pamatzarus, kuru galā ir katram viens ražojošais zars, |
| --- | --- |

—

vai nu apgriežot vienkāršā formā pēc Gijo [Guyot] metodes un atstājot vienu vai divus pamatzarus, kuru galā ir katram viens ražojošais zars,

| — | vai arī apgriežot īsi (daudzzaru vēdekļveida vainags, kordons vai Ruajā [Royat] kordons), atstājot ne vairāk kā 3 vīnstīgu pumpurus uz katra augļzara. |
| --- | --- |

—

vai arī apgriežot īsi (daudzzaru vēdekļveida vainags, kordons vai Ruajā [Royat] kordons), atstājot ne vairāk kā 3 vīnstīgu pumpurus uz katra augļzara.

Neatkarīgi no apgriešanas metodes attiecīgā gada auglīgo zaru skaits uz vienu vīnkoku nepārsniedz 11.”

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

8.   Zaru piesiešana

Attiecībā uz papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” ir svītroti īpašie noteikumi par zaru piesiešanu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

9.   Cukuru saturs vīnogās

Attiecībā uz papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” ir paaugstināts cukuru saturs vīnogās, lai garantētu kvalitatīvākas vīnogas.

Minimālais cukuru saturs vīnogās (g uz misas litru)

| Sausie baltvīni | 179 |
| --- | --- |
| Pussausie, pussaldie un saldie baltvīni | 212 |
| Sārtvīni | 179 |
| Sarkanvīni | 189 |

Sausie baltvīni

179

Pussausie, pussaldie un saldie baltvīni

212

Sārtvīni

179

Sarkanvīni

189

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija

| Sausie baltvīni | 11 % |
| --- | --- |
| Pussausie, pussaldie un saldie baltvīni | 13 % |
| Sārtvīni | 11 % |
| Sarkanvīni | 11 % |

Sausie baltvīni

11 %

Pussausie, pussaldie un saldie baltvīni

13 %

Sārtvīni

11 %

Sarkanvīni

11 %

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

10.   Ražas iznākums un sasniedzamais ražas iznākums

Ar papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” apzīmējamiem baltvīniem ražas iznākums ir nomainīts no 55 uz 52 hektolitriem no hektāra.

Ar papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” apzīmējamiem sarkanvīniem un baltvīniem sasniedzamais ražas iznākums ir nomainīts no 63 uz 60 hektolitriem no hektāra, bet ar šo papildu ģeogrāfisko nosaukumu apzīmējamiem sārtvīniem — no 67 uz 60 hektolitriem no hektāra.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

11.   Nosaukuma lietošanas tiesību zaudēšana

Attiecībā uz papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” kontrolētā cilmes vietas nosaukuma lietošanas tiesības tiek zaudētas, ja iegūtais vīna daudzums sasniedz 65 hektolitrus no hektāra (baltvīniem) vai 70 hektolitrus no hektāra (sarkanvīniem un sārtvīniem).

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

12.   Vīnogu šķirņu salikums

Tā kā attiecībā uz papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” ir svītrotas noteiktas sārtvīniem izmantojamas vīnogu šķirnes, ir izveidoti noteikumi par vīnogu šķirņu īpatsvaru šķirņu salikumā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

13.   Fermentējamie cukuri

Ir svītrota ar papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” apzīmējamo pussauso sārtvīnu kategorija, jo tā faktiski netiek izmantota.

Sausajiem baltvīniem, kam piemēro papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise”, fermentējamo cukuru maksimālais saturs no 9 g uz litru ir nomainīts uz 8 g uz litru.

Pussausajiem baltvīniem, kam piemēro papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise”, fermentējamo cukuru minimālais saturs no 9 g uz litru ir nomainīts uz 8 g uz litru.

Sausajiem sārtvīniem, kam piemēro papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise”, fermentējamo cukuru maksimālais saturs no 9 g uz litru ir nomainīts uz 6 g uz litru.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

14.   Bagātināšana

Ar papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” apzīmētus baltvīnus, kuros fermentējamo cukuru saturs pārsniedz 8 g uz litru, gatavo nebagātinot. Šā grozījuma mērķis ir ierobežot bagātināšanas iespējas.

Turklāt visiem vīniem, ko apzīmē ar papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise”, bagātināšana ir ierobežota līdz 1 %.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

15.   Vīna raudzētavas ietilpība

Attiecībā uz papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” ir svītrots īpašais noteikums par vīna raudzētavas ietilpību.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

16.   Vīna kopšana

Ar papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” apzīmēto baltvīnu un sarkanvīnu kopšanas minimālais periods ir pagarināts no 31. decembra līdz 30. aprīlim nākamajā gadā pēc vīnogu novākšanas.

Šā grozījuma mērķis ir ņemt vērā īstenoto praksi un to, ka sarkanvīni turpmāk tiks gatavoti tikai no šķirnes “Côt” vīnogām, kurās ir vairāk tanīnu, tāpēc tie ir jākopj ilgāk, lai tanīnu asums paspētu mazināties. Pagarinot baltvīnu kopšanas periodu, tiks uzlabotas to garšas īpašības.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

17.   Spiešana

Ar papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” apzīmēto sārtvīnu gatavošanā turpmāk pirms fermentācijas obligāti jāizmanto tiešās spiešanas metode, kas dod labāku rezultātu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

18.   Laišana tirgū tiešam patēriņam

Tā kā ir mainīts ar papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” apzīmēto vīnu kopšanas periods, datums, no kura vīnu dara pieejamu patērētājiem, ir pārcelts uz 15. maiju.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

19.   Aprite starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem

Ir svītrots 1. nodaļas IX iedaļas 5. punkta b) apakšpunkts, kas attiecas uz datumu, no kura atļauta vīnu laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

20.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Tā kā ir mainīts ar papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise” apzīmēto vīnu kopšanas periods, apraksts par saikni ar cilmes vietu ir papildināts ar tekstu “Sarkanvīnus kopjot, to tanīnu struktūra kļūst maigāka. Šādi kopjot baltvīnus, to aromātu buķete kļūst kompleksāka.”

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 8. punkts.

21.   Pārejas pasākums

Pārejas pasākumi, kuru termiņš ir beidzies, ir svītroti.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

22.   Galvenie pārbaudāmie aspekti

Galveno pārbaudāmo aspektu teksts ir pārskatīts, lai to vienkāršotu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

23.   Adrese

Specifikācijā ir atjaunināta Izcelsmes un kvalitātes valsts institūta (INAO) adrese.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Touraine”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 5. | Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Analītiskie standarti

Šie vīni ir nedzirkstošie baltvīni, sarkanvīni un sārtvīni un dzirkstošie baltvīni un sārtvīni. Nedzirkstošajiem baltvīniem, sarkanvīniem un sārtvīniem spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir 10 %.

Pēc fasēšanas visas vīna partijas atbilst šādiem analītiskajiem standartiem:

| — | baltvīnos un sārtvīnos fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 4 gramus uz litru un vīnskābē izteikts kopējais skābuma saturs ir lielāks par 3,5 gramiem uz litru, |
| --- | --- |

—

baltvīnos un sārtvīnos fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 4 gramus uz litru un vīnskābē izteikts kopējais skābuma saturs ir lielāks par 3,5 gramiem uz litru,

| — | sarkanvīnos fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 2 gramus uz litru; sarkanvīniem malolaktiskā fermentācija ir beigusies; ābolskābes saturs nepārsniedz 0,3 gramus uz litru, |
| --- | --- |

—

sarkanvīnos fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 2 gramus uz litru; sarkanvīniem malolaktiskā fermentācija ir beigusies; ābolskābes saturs nepārsniedz 0,3 gramus uz litru,

| — | baltvīnos un sārtvīnos, kuri gatavoti nebagātinot un kuros faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 12,5 %, fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 6 gramus uz litru. Šajā gadījumā fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) un vīnskābē izteikta kopējā skābuma satura starpība nedrīkst pārsniegt 1 gramu uz litru. |
| --- | --- |

—

baltvīnos un sārtvīnos, kuri gatavoti nebagātinot un kuros faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 12,5 %, fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 6 gramus uz litru. Šajā gadījumā fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) un vīnskābē izteikta kopējā skābuma satura starpība nedrīkst pārsniegt 1 gramu uz litru.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija šajos vīnos nedrīkst pārsniegt šādas robežvērtības: baltvīnos, sarkanvīnos un sārtvīnos -12,5 %, dzirkstošajos baltvīnos un sārtvīnos — 13 % (ja ir bagātināta misa).

Nedzirkstošajos baltvīnos un sārtvīnos gaistošais skābums un kopējais sēra dioksīda saturs ir tāds, kāds noteikts Savienības tiesību aktos. Nedzirkstošajos sarkanvīnos gaistošais skābums, kopējais skābums un kopējais sēra dioksīda saturs ir tāds, kāds noteikts Savienības tiesību aktos.

Dzirkstošajos sārtvīnos un baltvīnos gaistošais skābums, kopējais skābums, kopējais sēra dioksīda saturs un oglekļa dioksīda saturs ir tāds, kāds noteikts Savienības tiesību aktos.

Visās nefasēta vīna partijās, kam varētu pievienot norādes “primeur” [agrīnais] vai “nouveau” [jaunais], gaistošā skābuma saturs nepārsniedz 10,2 miliekvivalentus uz litru.

Vīniem, ko apzīmē ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Touraine”, ir sabalansēta garša ar svaigām un labi līdzsvarotām beigu notīm.

| Galvenās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābuma saturs | |
| Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Galvenās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābuma saturs

Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Apraksts

Baltvīnu krāsa bieži vien ir bāli zeltaina, un to aromāta buķetē var just kā augļu notis, kas atgādina citrusaugļus vai eksotiskus augļus, tā ziedu notis, kas liek domāt par baltiem ziediem. Mutē paliek svaiga pēcgarša.

Sārtvīniem ir maigs aromāts, kas var atgādināt upenes, eksotiskus augļus vai citrusaugļus.

Sarkanvīniem, kas gatavoti no šķirnes “Gamay N” vīnogām (vīni ar norādi “gamay” vai vīni ar norādi “primeur” vai “nouveau”), nereti ir ķiršsarkana krāsa, un tie parasti izdala spēcīgu sarkano ogu smaržu, ko caurvij maigs tanīnu aromāts. Šajos sabalansētajos vīnos vieglums ir līdzsvarots ar izsmalcinātību. Vīni, kas no dažādu šķirņu vīnogu salikuma vai tikai no šķirnes “Cabernet franc N” vīnogām gatavoti uz rietumiem no Tūras [Tours] meridiāna, ir eleganti un spēcīgi, ar labu tanīnu struktūru, un to aromāta buķetē ir jūtami gan sarkanie, gan melnie augļi, bet krāsa var būt no tumši rubīnsarkanas līdz piesātināti granātsarkanai.

Dzirkstošo baltvīnu un sārtvīnu garšas buķetē dominē skābums, kas piešķir vīniem svaigumu un izsmalcinātību. Skābumu papildina augļainas notis, kam ar laiku var pievienoties bagātinātas rauga mīklas maizes smaržas nianse.

5.   Vīndarības metodes

a.   Galvenās vīndarības metodes

| — | Sārtvīnu gatavošanā nedrīkst izmantot vīndarības ogles ne atsevišķi, ne kā preparātu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

—

Sārtvīnu gatavošanā nedrīkst izmantot vīndarības ogles ne atsevišķi, ne kā preparātu sastāvdaļu.

| — | Sarkanvīnu bagātināšanai ir atļauts izmantot subtraktīvas metodes, un maksimālais daļējās koncentrācijas līmenis attiecībā pret izmantoto tilpumu ir 10 %. |
| --- | --- |

—

Sarkanvīnu bagātināšanai ir atļauts izmantot subtraktīvas metodes, un maksimālais daļējās koncentrācijas līmenis attiecībā pret izmantoto tilpumu ir 10 %.

| — | Dzirkstošo vīnu gatavošanā izmanto tikai otrējo fermentāciju pudelēs. |
| --- | --- |

—

Dzirkstošo vīnu gatavošanā izmanto tikai otrējo fermentāciju pudelēs.

| — | Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija baltvīnos, sarkanvīnos un sārtvīnos nepārsniedz 12,5 %, bet dzirkstošajos baltvīnos un sārtvīnos — 13 % (ja ir bagātināta misa). |
| --- | --- |

—

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija baltvīnos, sarkanvīnos un sārtvīnos nepārsniedz 12,5 %, bet dzirkstošajos baltvīnos un sārtvīnos — 13 % (ja ir bagātināta misa).

Līdztekus šeit iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgie pienākumi, kas minēti Savienības tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā [code rural et de la pêche maritime].

Agrotehniskie paņēmieni

Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 4500 vīnkoku uz hektāru, bet rindstarpu attālums nedrīkst pārsniegt 2,1 metrus. Attālums starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem ir vismaz 1 metrs.

Vīnogulāju vainagu veido saskaņā ar turpmāk norādītajiem paņēmieniem, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 11 vīnstīgu pumpuriem:

| — | apgriežot vienkāršā formā pēc Gijo [Guyot] metodes un šķirnes “Sauvignon B” vīnkokiem atstājot ne vairāk kā deviņus vīnstīgu pumpurus uz ražojošā zara, bet pārējo šķirņu vīnkokiem — ne vairāk kā astoņus vīnstīgu pumpurus uz ražojošā zara, kā arī ne vairāk kā divus augļzarus, |
| --- | --- |

—

apgriežot vienkāršā formā pēc Gijo [Guyot] metodes un šķirnes “Sauvignon B” vīnkokiem atstājot ne vairāk kā deviņus vīnstīgu pumpurus uz ražojošā zara, bet pārējo šķirņu vīnkokiem — ne vairāk kā astoņus vīnstīgu pumpurus uz ražojošā zara, kā arī ne vairāk kā divus augļzarus,

| — | vai atstājot par pusi īsākus divus ražojošos zarus ar ne vairāk kā pieciem vīnstīgu pumpuriem uz katra no tiem, |
| --- | --- |

—

vai atstājot par pusi īsākus divus ražojošos zarus ar ne vairāk kā pieciem vīnstīgu pumpuriem uz katra no tiem,

| — | vai apgriežot īsi (vēdekļveida vainags), atstājot ne vairāk kā divus vīnstīgu pumpurus uz katra augļzara, |
| --- | --- |

—

vai apgriežot īsi (vēdekļveida vainags), atstājot ne vairāk kā divus vīnstīgu pumpurus uz katra augļzara,

| — | vai arī apgriežot īsi (Ruajā [Royat] kordona vainags). |
| --- | --- |

—

vai arī apgriežot īsi (Ruajā [Royat] kordona vainags).

Neatkarīgi no apgriešanas veida, ja fenoloģiskajā fāzē, kas atbilst 11 vai 12 lapām, attiecīgā gada auglīgo zaru uz viena vīnkoka nav vairāk par 11, var atstāt divus papildu vīnstīgu pumpurus uz vīnkoku.

b.   Maksimālie ražas iznākumi

Baltvīni

72 hektolitri no hektāra

Sarkanvīni un sārtvīni

66 hektolitri no hektāra

Dzirkstošie vīni

78 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīniem paredzētās vīnogas novāc, vīnus vinificē un gatavo un dzirkstošajiem vīniem paredzētās vīnogas novāc, vīnus vinificē, gatavo, kopj un fasē šādu pašvaldību teritorijās (saraksta pamatā ir 2018. gada oficiālais administratīvi teritoriālo vienību klasifikators):

| — | Indre-et-Loire departamentā: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Coteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de-Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (tikai par centrālo pašvaldību kļuvušās pašvaldības Langeais agrākajā teritorijā), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray, |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire departamentā: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Coteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de-Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (tikai par centrālo pašvaldību kļuvušās pašvaldības Langeais agrākajā teritorijā), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray,

| — | Loir-et-Cher departamentā: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffi, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard-Val-de-Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Cheédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (deleģēto pašvaldību Chambon-sur-Cisse un Molineuf teritorijās), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (deleģētās pašvaldības Chouzy-sur-Cisse teritorijā), Veuzain-sur-Loire (deleģētās pašvaldības Onzain teritorijā). |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cher departamentā: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffi, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard-Val-de-Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Cheédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (deleģēto pašvaldību Chambon-sur-Cisse un Molineuf teritorijās), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (deleģētās pašvaldības Chouzy-sur-Cisse teritorijā), Veuzain-sur-Loire (deleģētās pašvaldības Onzain teritorijā).

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Orbois B”

“Sauvignon gris G” — “Fié gris”

“Sauvignon B” — “Sauvignon blanc”

“Cabernet franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Cot N” — “Malbec”

“Gamay N”

“Pinot noir N”

“Grolleau N”

“Grolleau gris G”

“Meunier N”

“Pineau d’Aunis N”

“Pinot gris G”

“Chardonnay B”

“Chenin B”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

a)   Saikni veidojošo dabas faktoru apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals ir lēzeni viļņots plato, kas atrodas uz dienvidrietumiem no Parīzes baseina un atbilst upju sateces apgabalam, kurā Šēra, Endra un Vjenna ietek Luārā. Vīndārzs ierīkots aptuveni 100 kilometru garumā ielejās, izņemot Soloņas [Sologne] vīnkopības apgabalu austrumos, kurā vīndārzs izvietots uz plato starp Šēru un Luāru.

Ar papildu ģeogrāfiskajiem nosaukumiem “Amboise” un “Mesland” saistītie ģeogrāfiskie apgabali atrodas to (mazāko) ieleju vidū, kas plešas no rietumiem uz austrumiem Luāras ielejā, savukārt ar papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Azay-le-Rideau” saistītais ģeogrāfiskais apgabals robežojas ar Endras ieleju. Ar papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Chenonceaux” saistītais apgabals atrodas Šēras ielejā upes lejtecē, savukārt papildu ģeogrāfiskais nosaukums “Oisly” attiecas uz austrumu plato starp Luāru un Šēru.

Ģeogrāfiskajā apgabalā, ko veido 143 pašvaldību teritorijas, augstums virs jūras līmeņa kopumā reti pārsniedz 100 vai 120 metru.

Vīna vīnogas tiek audzētas uz zemesgabaliem, kuru robežas ir rūpīgi un precīzi noteiktas, ņemot vērā vēsturiskos ražošanas centrus. Šo zemesgabalu vidū ir: — zemesgabali ar augsnēm uz krama māla bāzes, kurām piejaukušās miocēna smiltis un kuras vietējie dēvē par “bournais perrucheux”, — zemesgabali ar augsnēm, kas veidojušās uz krama māla bāzes (“perruches”), vai ar akmeņainām mālaina kaļķakmens augsnēm uz kaļķakmens bāzes, kuras vietējie dēvē par “aubuis”; šīs ir siltas un labi drenētas augsnes, kas sedz ieleju augstākās nogāzes jeb “côtes”, — zemesgabali ar ieleju augsnēm, kas sedz seno aluviālo nogulumu terases un ko vietējie dēvē par “graviers”.

Ģeogrāfiskajā apgabalā valda okeāna klimats, kura ietekme jūtami mazinās virzienā uz ģeogrāfiskā apgabala austrumu daļu, kas sākas no Tūras meridiāna. Par šā klimata ietekmes vājināšanos liecina temperatūra un nokrišņu daudzums: nokrišņu daudzums rietumos ir aptuveni 550 milimetri, bet austrumos tas sasniedz 650 milimetrus, turklāt austrumos ir lielāka temperatūras amplitūda — vēl viena pazīme, ka okeāna ietekme ir izteiktāk mazinājusies.

b)   Saikni veidojošo cilvēkfaktoru apraksts

Kādas vecas vīnogu spiedes atliekas, kas ir atrastas Šeijē [Cheillé] netālu no Azēlerido [Azay-le-Rideau] liecina, ka ar vīnkopību Turēnā [Touraine] nodarbojās jau II gadsimtā. Baznīcas ietekmē laikā no VIII līdz XII gadsimtam vīnkopība piedzīvo īstu uzplaukumu.

Karaliskā galma uzturēšanās Luāras ielejā (Šamborā, Šenonso u. c. pilīs) XVI gadsimtā būtiski sekmē kvalitatīvu vīnu ražošanas attīstību, kā arī vairo noteiktās teritorijās iegūtu vīnu (“cru”) reputāciju. Pēc tam kad ir pieņemts “Edikts par 20 vietām”, ar kuru aizliedz iegūt vīnkopības produktus ap galvaspilsētu, ražošana attīstās, un parādās “Gamay” grupas šķirnes, kas cēlušās Lionas reģionā.

Dabiskie transporta ceļi Luāra un Šēra likumsakarīgi dod ierosmi tirgoties ar ģeogrāfiskā apgabala ražojumiem, tos izstrādāt un eksportēt. Ar labākajiem vīniem galvenokārt tirgojas ar Holandi un Angliju, uz kurieni tos nogādā caur Engrandes pie Luāras [Ingrandes-sur-Loire] muitas robežpunktu netālu no Nantes [Nantes]. Šos kvalitatīvos vīnus dēļ to piemērotības pārvadāšanai nodēvē par “jūras vīniem”.

XVIII gadsimtā Šēras zemajā ielejā Blerē [Bléré], Tezē [Thésée], Monrišāras [Montrichard] un Šenonso [Chenonceaux] pilsētas apkārtnē izveidojas vīndārzs. Tajā izmantotās vīnogu šķirnes ir aprakstītas kādā lauksaimniecības apsekojumā XII (1804.) gadā. Šēras krastos visvairāk stādīto vīnogulāju aprakstā norādīts, ka šķirne “Côt” ir galvenā šķirne — “uz dienvidiem pavērstajā Šēras krastā stādīta visbiežāk un dod augstākās kvalitātes vīnu”.

1845. gadā arī grāfs Odārs [Odart] savā darbā “Ampélographie” min, ka šķirne “Côt N” ir “Šēras un Lo krastos visvairāk audzētā šķirne”. Žils Gijo [Jules Guyot], kurš vienmēr sniedzis ļoti precīzus aprakstus, 1860. gadā raksta: “Vīnogas “Breton” (“Cabernet franc N”) galvenokārt audzē Burgēlā [Bourgueil], starp Šinonu [Chinon] un Somīru [Saumur], kur no tām iegūst izcilu vīnu, bet virzienā uz reģiona austrumiem tās vairs nav sastopamas un ir devušas vietu šķirnēm “Côt”, “Chardenet”, “Pinot noir”, “Beurot” un “Meunier” (..), kas dominē Luārā un Šērā (..)”

Pēc vīnogu kaitēkļa filokseras izraisītās krīzes Turēnas vīnogulāji tiek atjaunoti galvenokārt ar jaunām uzpotētajām šķirnēm, tādām kā “Gamay N” un “Sauvignon B”. Tā ģeogrāfiskais apgabals pamazām veidojas, iekļaujot vīnkopības nogabalus, no kuriem varētu iegūt labas kvalitātes vīnu, un neilgi pirms Otrā pasaules kara sākuma, 1939. gadā, tiek atzīts kontrolētais izcelsmes vietas nosaukums “Coteaux de Touraine”.

1953. gadā tiek galīgi pieņemts nosaukums “Touraine”, paredzot iespēju vīniem, kas iegūti no neliela Endras ielejas nogabala, līdzās šim nosaukumam lietot arī papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Azay-le-Rideau”.

1955. gadā tiek atzīti papildu ģeogrāfiskie nosaukumi “Amboise” un “Mesland”. Tie apzīmē divus nogabalus, kuros joprojām tiek izmantotas tradicionālas šķirnes, jo īpaši šķirne “Chenin B”.

Vīndārzs tad aizņem 8 000 hektāru, un ražotāji, apvienojušies piecās kooperatīvās vīndarītavās, attīsta no šķirņu “Sauvignon B” un “Gamay N” vīnogām iegūtu vīnu ražošanu. Šie vīni iegūst stabilu reputāciju restorānos, kur tos dēvē vispārpieņemtajos nosaukumos par “Sauvignon de Touraine” un “Gamay de Touraine”.

Šēras ielejas ražotāji, apzinādamies savas apsaimniekotās teritorijas un izmantoto šķirņu potenciālu, kopš 1985. gada šķirņu “Côt N” un “Sauvignon B” vīnkokus iekopj augstāko nogāžu (“côtes”) zemesgabalos, savukārt Soloņas vīnkopības reģiona ražotāji šķirnes “Sauvignon B” vīnkokiem atvēl zemesgabalus ar smilšainām augsnēm.

Šo autentiskuma meklējumu rezultātā tiek atzīti papildu ģeogrāfiskie nosaukumi “Chenonceaux” (no Šēras krastos audzētām vīnogām iegūtiem baltvīniem un sarkanvīniem) un “Oisly” (Soloņas vīnkopības reģionā iegūtiem baltvīniem).

2009. gadā vīndārzs aizņem 4 500 hektāru, kuros vīnogas audzē aptuveni 800 ražotāju. Tiek iegūts aptuveni 260 000 hektolitru vīna, no kuriem vairāk nekā 60 % ir baltvīns. Nedzirkstošie vīni. Vīniem, ko apzīmē ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Touraine”, ir sabalansēta garša ar svaigām un labi līdzsvarotām beigu notīm.

Baltvīnu krāsa bieži vien ir bāli zeltaina, un to aromāta buķetē var just kā augļu notis, kas atgādina citrusaugļus vai eksotiskus augļus, tā ziedu notis, kas liek domāt par baltiem ziediem. Mutē paliek svaiga pēcgarša.

Sārtvīniem ir maigs aromāts, kas var atgādināt upenes, eksotiskus augļus vai citrusaugļus. Šie sārtvīni var būt apzīmēti ar norādēm “primeur” vai “nouveau”, un tādā gadījumā tie tiek vinificēti tā, lai būtu patērējami jau nākamajos mēnešos pēc pagatavošanas.

Sarkanvīniem, kas gatavoti no šķirnes “Gamay N” vīnogām (vīni ar norādi “gamay” vai vīni ar norādi “primeur” vai “nouveau”), nereti ir ķiršsarkana krāsa, un tie parasti izdala spēcīgu sarkano ogu smaržu, ko caurvij maigs tanīnu aromāts. Šajos sabalansētajos vīnos vieglums ir līdzsvarots ar izsmalcinātību. Vīni, kas no dažādu šķirņu vīnogu salikuma vai tikai no šķirnes “Cabernet franc N” vīnogām gatavoti uz rietumiem no Tūras [Tours] meridiāna, ir eleganti un spēcīgi, ar labu tanīnu struktūru, un to aromāta buķetē ir jūtami gan sarkanie, gan melnie augļi, bet krāsa var būt no tumši rubīnsarkanas līdz piesātināti granātsarkanai.

Dzirkstošie vīni. Dzirkstošo baltvīnu un sārtvīnu garšas buķetē dominē skābums, kas piešķir vīniem svaigumu un izsmalcinātību. Skābumu papildina augļainas notis, kam ar laiku var pievienoties bagātinātas rauga mīklas maizes smaržas nianse. Nedzirkstošie vīni. Plašais upju tīkls, ko veido Luāra, Vjenna, Šēra un Endra, laika gaitā no kainozoja un mezozoja ēras mīkstajiem iežiem ir izveidojis viļņotu plato. Šādi izrobotās nogāzēs un plato malās baznīcas ietekmē viduslaikos tiek sastādīti vīnkoki.

Ūdensteču tuvums jau renesansē izrādās nozīmīgs ieguvums, kas veicina Turēnas vīnu eksportu. Tādējādi pastāvīgais Engrandes pie Luāras muitas robežpunkts, caur kuru vīni tiek eksportēti uz Holandi, un 1577. gadā pieņemtā “Edikta par 20 vietām” īstenošana ietekmē Luāras ielejas vīndārza attīstību un veicina kvalitatīvu produktu ražošanu. Klimata dēļ ģeogrāfiskā apgabala rietumu daļā vīndārzā izmanto galvenokārt šķirnes “Chenin B” un “Cabernet franc N”, savukārt ģeogrāfiskā apgabala austrumu daļā priekšroka tiek dota šķirnēm “Sauvignon B”, “Côt N” un “Gamay N”. Šo atšķirīgo klimata zonu dabisko robežu iezīmē Tūras meridiāns. Ražotājiem pieejamajos dažādajos vīnkopības apstākļos dabiski nostiprinās tieši šīs šķirnes.

Noteiktajā zemesgabalu apgabalā, no kura tiek iegūta vīnogu raža, atbilstīgi ieražām ir ietverti tikai tie zemesgabali, kuros ir labi drenētas augsnes, kas veidojušās galvenokārt uz turonas un senonas stāviem. Vidējo ieleju augsnes galvenokārt klāj krama māls, kas ir bagāts ar silicītiežiem. Kramam, kura augsnes virskārtā ir daudz, ir liela nozīme vīnogu nobriešanas laikā, jo tas palielina augsnes siltumapmaiņu. Šie apstākļi ļoti ietekmē baltvīnu un sarkanvīnu kvalitāti. Šķirnes “Sauvignon B” vīnkoki labi aug tieši tādos zemesgabalos, kuros ir par “perruche” vai “aubuis” dēvētās augsnes. Tādas augsnes tiem sniedz nepieciešamo pamatu vienmērīgai nobriešanai gadu gaitā. Vīni, kas iegūti no šādās augsnēs un šādā klimatā audzētām vīnogām, ir svaigi un oriģināli. 2009. gadā šādi vīni veidoja divas trešdaļas no visiem saražotajiem vīniem, kam piemēro kontrolēto cilmes vietas nosaukumu. Tumšo vīnogu šķirni “Gamay N”, kas ieviesta, atjaunojot vīndārzu pēc filokseras izraisītās krīzes, audzē galvenokārt zemesgabalos, kuros ir krama māla augsnes, un no šīm vīnogām iegūtie vīni ir augļaini un spirgti.

Uz austrumiem no Tūras meridiāna sarkanvīnu iegūšanai galvenokārt izmanto šķirnes “Côt N” vīnogas, savukārt uz rietumiem no meridiāna visplašāk izmantotā šķirne ir “Cabernet franc N”. No šo šķirņu vīnogām iegūtajiem vīniem ir laba tanīnu struktūra.

Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Touraine” ģeogrāfiskajā apgabalā, atspoguļojot dabiskās vides daudzveidību, ir atzīti pieci papildu ģeogrāfiskie nosaukumi, kam ir noteikti stingrāki vīna ražošanas noteikumi.

“Amboise”

Mīkstā krīta plato raksturīgs diezgan izteikts reljefs, kura augstums virs jūras līmeņa ir robežās no 80 līdz 100 metriem. Ģeoloģisko un pedoloģisko apstākļu daudzveidība ir devusi ražotājiem iespēju katrai iekoptajai vīnogu šķirnei atrast apstākļus, kuros tās potenciālu var atraisīt vislabāk. Sārtvīni ir augļaini un svaigi, sarkanvīni, kam ir laba tanīnu struktūra, ir ar diezgan intensīvu aromātu, kas atgādina lielākoties sarkano augļu notis, un baltvīni parasti ir sausi, taču dažkārt tie var saturēt fermentējamos cukurus un tikt ierindoti pussauso, pussaldo vai saldo vīnu kategorijā. Sarkanvīnus kopjot, to tanīnu struktūra kļūst maigāka. Šādi kopjot baltvīnus, to aromātu buķete kļūst kompleksāka.

“Azay-le-Rideau”

Šajā vīndārzā, kas atrodas starp Luāras un Endras ieleju, valda mērens klimats. Smilšainas grants pakalnos un terasēs aug šķirņu “Grolleau N” un “Chenin B” vīnkoki, no kuru ogām iegūst elegantus un svaigus baltvīnus un augļainus sārtvīnus. Saskaņā ar ieražām sārtvīna ieguvē pirms fermentācijas vīnogas vienmēr izspiež ar tiešās spiešanas metodi, lai panāktu tik augļainu vīnu. Baltvīni, kas dažkārt var saturēt fermentējamos cukurus, ir eleganti un minerāli.

“Chenonceaux”

Ģeogrāfiskais apgabals plešas pa abu Šēras krastu nogāzēm. Vīnkoki aug zemesgabalos, kuru augsnēs ir daudz krama. Baltvīnam parasti ir intensīvs aromāts, kas atgādina ziedu (vilkābeļu, akāciju utt.) smaržu un ietver arī augļainākas notis (citrusaugļi, žāvēti augļi utt.). Vīnu kopjot līdz vismaz 30. aprīlim nākamajā gadā pēc ražas novākšanas, iegūst sabalansētu un izsmalcinātu garšu. Sarkanvīniem ir laba tanīnu struktūra. To aromāts ir diezgan intensīvs un lielākoties atgādina sarkanos augļus. Vīnu kopjot vismaz līdz 31. augustam nākamajā gadā pēc ražas novākšanas, iegūst kompleksu vīna aromātu un sabalansētu un maigu tanīnu struktūru.

“Mesland”

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Touraine” ģeogrāfiskā apgabala ziemeļaustrumos un ietver plato malu, kas ir vērsta pret Luāru. Šajā vietā visas augsnes satur kramu un miocēna smiltis. Plašākā temperatūras amplitūda un ģeogrāfiskie apstākļi ļauj pilnvērtīgi izmantot agrīnas šķirnes. Sarkanvīniem un sārtvīniem, kas iegūti lielākoties no šķirnes “Gamay N” vīnogām, ir koncentrēts sarkano ogu aromāts. Baltvīniem, kas dažkārt var saturēt fermentējamos cukurus, ir komplekss aromāts, kas atgādina ziedu (vilkābeļu, liepu, verbēnas utt.) smaržu un ietver arī augļainākas notis (citrusaugļi, bumbieri utt.). Pēc degustācijas mutē bieži vien paliek svaiguma sajūta.

“Oisly”

Šajā Soloņas vīnkopības reģiona centrā izvietotajā vīndārzā sausie baltvīni tiek iegūti tikai no šķirnes “Sauvignon B”, kas kontinentālajās smilšainajās un grants augsnēs un īpašajos “Soloņas veidojumos”, kuri sastāv no smilts, māla un ar gliemežvākiem bagātas smilts, piepilda visu savu potenciālu. Šā ģeogrāfiskā apgabala klimatam ir raksturīga pussausā sezona, kas ir vairāk izteikta nekā citur Turēnas reģionā. Šādos dabas apstākļos tiek iegūti svaigi vīni ar izsmalcinātu un maigu aromātu, kas atgādina citrusaugļus un baltus ziedus. Vīnu kopjot līdz vismaz 30. aprīlim nākamajā gadā pēc ražas novākšanas, iegūst kompleksāku aromātu.

Turēna — karaļu izslavēto vīndārzu un ieleju mantiniece — arī mūsdienās ir viena no pērlēm ziemeļu reģionu vīndārzu vainagā, un tās joprojām zaļojošie kultūraugu lauki, kuros vīnkoki audzēti jau kopš senseniem laikiem, ir viens no aspektiem, kāpēc Luāras ieleja ir ierakstīta UNESCO vēsturiskā mantojuma sarakstā.

Dzirkstošie vīni

Dzirkstošie vīni tiek ražoti tādos pašos apstākļos, kā aprakstīts iepriekš. Konstatējuši, ka vīns pēc iepildīšanas pudelēs dažkārt vīna pagrabā uzrūgst no jauna, Turēnas ražotāji nolēma, ka būtu vērtīgi prast pārvaldīt šo “dabisko dzirkstošo vīnu” rašanās procesu un to izmantot savā labā. Tā radās “dzirkstošie vīni”, kas patērētājiem tiek piedāvāti jau kopš XIX gadsimta. Tufā izcirstu pagrabu pieejamība bija viens no faktoriem, kas palīdzēja pilnveidot šo vīnu gatavošanu, kurai ir nepieciešamas plašas vīna glabāšanas un apstrādes telpas ar mērenu temperatūru.

Dzirkstošo vīnu ražotājiem, kas smēlušies zināšanas vairāk nekā gadsimtu ilgajā pieredzē, nu ir visas nepieciešamās iemaņas savu vīnu sastāva veidošanai. Baltvīnu teritoriālo izcelsmi garantē prasība vismaz 60 % vīna iegūt no šķirņu “Chenin B” vai “Orbois B” vīnogām. Ilgu laiku kopjot vīnu pudelēs uz restēm, attīstās bagātinātas rauga mīklas maizes aromāts un pieaug aromāta sarežģītība.

9.   Citi būtiski nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas, pieļaujot atkāpi, noteikts vīnu vinifikācijai un gatavošanai, kā arī dzirkstošo vīnu vinifikācijai, kopšanai un fasēšanai, veido šādu pašvaldību teritorija (saraksta pamatā ir 2018. gada oficiālais administratīvi teritoriālo vienību klasifikators):

| — | Indre departamentā: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La
  Vernelle, Veuil, Villentrois, |
| --- | --- |

—

Indre departamentā: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La
  Vernelle, Veuil, Villentrois,

| — | Indre-et-Loire departamentā: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse, |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire departamentā: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse,

| — | Loir-et-Cher departamentā: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin, Selles-sur-Cher, |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cher departamentā: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin, Selles-sur-Cher,

| — | Maine-et-Loire departamentā: Brain-sur-Allonnes, Montsoreau. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire departamentā: Brain-sur-Allonnes, Montsoreau.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

| — | Aiz kontrolētā cilmes vietas nosaukuma obligāti jāpievieno norāde “gamay” saskaņā ar specifikācijā izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Aiz kontrolētā cilmes vietas nosaukuma obligāti jāpievieno norāde “gamay” saskaņā ar specifikācijā izklāstītajiem noteikumiem.

| — | Kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam saskaņā ar specifikācijā izklāstītajiem noteikumiem var pievienot kādu no šiem papildu ģeogrāfiskajiem nosaukumiem: “Amboise”, “Azay-le-Rideau”, “Chenonceaux”, “Mesland”, “Oisly”. |
| --- | --- |

—

Kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam saskaņā ar specifikācijā izklāstītajiem noteikumiem var pievienot kādu no šiem papildu ģeogrāfiskajiem nosaukumiem: “Amboise”, “Azay-le-Rideau”, “Chenonceaux”, “Mesland”, “Oisly”.

| — | Kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam var pievienot norādi “primeur” vai “nouveau” saskaņā ar specifikācijā izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam var pievienot norādi “primeur” vai “nouveau” saskaņā ar specifikācijā izklāstītajiem noteikumiem.

| — | Visas neobligātās norādes, kuru izmantošanu saskaņā ar Savienības noteikumiem var regulēt dalībvalstis, marķējumā atveido ar rakstzīmēm, kuras augstumā un platumā nav vairāk kā divas reizes lielākas par tām, ar kādām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu. |
| --- | --- |

—

Visas neobligātās norādes, kuru izmantošanu saskaņā ar Savienības noteikumiem var regulēt dalībvalstis, marķējumā atveido ar rakstzīmēm, kuras augstumā un platumā nav vairāk kā divas reizes lielākas par tām, ar kādām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

| — | Ģeogrāfiskā nosaukuma “Val de Loire” rakstzīmju lielums ne augstumā, ne platumā nepārsniedz divas trešdaļas no to rakstzīmju lieluma, ar kādām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu. |
| --- | --- |

—

Ģeogrāfiskā nosaukuma “Val de Loire” rakstzīmju lielums ne augstumā, ne platumā nepārsniedz divas trešdaļas no to rakstzīmju lieluma, ar kādām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Papildu ģeogrāfiskie nosaukumi

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

| — | Papildu ģeogrāfiskos nosaukumus “Amboise”, “Azay-le-Rideau” vai “Mesland” obligāti raksta aiz kontrolētā cilmes vietas nosaukuma ar rakstzīmēm, kas ne augstumā, ne platumā nav lielākas par tām, ar kādām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu. |
| --- | --- |

—

Papildu ģeogrāfiskos nosaukumus “Amboise”, “Azay-le-Rideau” vai “Mesland” obligāti raksta aiz kontrolētā cilmes vietas nosaukuma ar rakstzīmēm, kas ne augstumā, ne platumā nav lielākas par tām, ar kādām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

| — | Papildu ģeogrāfiskos nosaukumus “Chenonceaux” vai “Oisly” obligāti raksta zem kontrolētā cilmes vietas nosaukuma ar rakstzīmēm, kas ne augstumā, ne platumā nav lielākas par tām, ar kādām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu. |
| --- | --- |

—

Papildu ģeogrāfiskos nosaukumus “Chenonceaux” vai “Oisly” obligāti raksta zem kontrolētā cilmes vietas nosaukuma ar rakstzīmēm, kas ne augstumā, ne platumā nav lielākas par tām, ar kādām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

| — | To baltvīnu marķējumā, kuriem piemēro papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise”, “Mesland” vai “Azay-le-Rideau”, obligāti pievieno norādi “demi-sec” [pussausais] saskaņā ar analītiskajiem standartiem, kas šai norādei ir noteikti šajā specifikācijā, un norādi “moelleux” [pussaldais] vai “doux” [saldais] atbilstoši fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturam vīnā saskaņā ar Savienības tiesību aktos noteiktajām robežām. |
| --- | --- |

—

To baltvīnu marķējumā, kuriem piemēro papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Amboise”, “Mesland” vai “Azay-le-Rideau”, obligāti pievieno norādi “demi-sec” [pussausais] saskaņā ar analītiskajiem standartiem, kas šai norādei ir noteikti šajā specifikācijā, un norādi “moelleux” [pussaldais] vai “doux” [saldais] atbilstoši fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturam vīnā saskaņā ar Savienības tiesību aktos noteiktajām robežām.

Marķēšana

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

| — | To sārtvīnu marķējumā, kuriem piemēro papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Mesland”, obligāti pievieno norādi “demi-sec” [pussausais] saskaņā ar analītiskajiem standartiem, kas šai norādei ir noteikti specifikācijā, un norādi “moelleux” [pussaldais] vai “doux” [saldais] atbilstoši fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturam vīnā saskaņā ar Savienības tiesību aktos noteiktajām robežām. |
| --- | --- |

—

To sārtvīnu marķējumā, kuriem piemēro papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Mesland”, obligāti pievieno norādi “demi-sec” [pussausais] saskaņā ar analītiskajiem standartiem, kas šai norādei ir noteikti specifikācijā, un norādi “moelleux” [pussaldais] vai “doux” [saldais] atbilstoši fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturam vīnā saskaņā ar Savienības tiesību aktos noteiktajām robežām.

| — | Vīniem, uz kuriem varētu attiecināt norādi “primeur” vai “nouveau”, obligāti norāda arī ražas novākšanas gadu. |
| --- | --- |

—

Vīniem, uz kuriem varētu attiecināt norādi “primeur” vai “nouveau”, obligāti norāda arī ražas novākšanas gadu.

| — | Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ja:






  — | ar to apzīmē kadastrā reģistrētu nosauktu vietu (lieu-dit), |
| --- | --- | --- |

—

Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ja:

—

ar to apzīmē kadastrā reģistrētu nosauktu vietu (lieu-dit),

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

| — | Norādi “gamay” atveido uzreiz zem kontrolētā cilmes vietas nosaukuma ar rakstzīmēm, kuru platums un augstums ir vismaz divas trešdaļas no kontrolētā cilmes vietas nosaukuma rakstzīmju platuma un augstuma, bet nav lielāks par tiem. |
| --- | --- |

—

Norādi “gamay” atveido uzreiz zem kontrolētā cilmes vietas nosaukuma ar rakstzīmēm, kuru platums un augstums ir vismaz divas trešdaļas no kontrolētā cilmes vietas nosaukuma rakstzīmju platuma un augstuma, bet nav lielāks par tiem.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5f8c6cbf-bad9-4bba-9f9e-c780f349dfaf

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 23.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/27

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 94/05)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 5. punktu (1).

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Vinsobres”

Atsauces numurs: PDO-FR-A0690-AM02

Paziņojuma datums: 2020. gada 8. janvāris.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Noteiktais zemesgabalu apgabals

Specifikācijas IV sadaļas 2. punktā, kas attiecas uz apgabaliem un zonām, kurās veic dažādās darbības, ir pievienots datums – 2019. gada 19. jūnijs. Šis grozījums izdarīts, lai norādītu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprinājusi ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā ietilpstošā noteiktā zemesgabalu apgabala delimitācijas izmaiņas. Zemesgabalu delimitācija nozīmē ar attiecīgo kontrolēto nosaukumu apzīmēta produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ražošanas ģeogrāfiskā apgabala ietvaros.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

2.   Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes

Noteikumi par sarkanogu šķirņu īpatsvaru saimniecībā neattiecas uz vīnogu audzētājiem, kuri savu produkciju nepārraudzē vīnā un kuriem noteiktajā zemesgabalā kopējā platība, ko tie izmanto ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Vinsobres” apzīmētā produkta izejvielas iegūšanai, ir mazāka par 1,5 hektāriem.

Šis specifikācijas grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3.   Apūdeņošana

Apūdeņošana ir atļauta saskaņā ar valsts noteikumiem, kas paredzēti Lauku un jūras zvejas kodeksa [Code rural et de la pêche maritime] D. 645-5. pantā. Šis teksts ir iekļauts specifikācijas VI punktā, kas attiecas uz vīnogulāju agrotehniku.

Aizliegums izmantot zemesgabalos ierīkotas stacionāras apūdeņošanas iekārtas ir atcelts.

Ja apūdeņošana ir atļauta, tad, lai nepalielinātu vīna iznākumu, zemesgabala vidējā noslodze apūdeņotajos zemesgabalos nedrīkst pārsniegt 5000 kg uz hektāru, nevis 7000 kg uz hektāru.

Šie specifikācijas grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

4.   Vecums, kādā jauni vīnogulāju stādījumi sāk dot ražu

Lai būtu iespējama jaunu stādījumu ierīkošana un vīndārza straujāka atjaunošana, brīdis, kad jaunos vīnogulājus sāk izmantot ražas ieguvei, ir pārcelts uz agrāku laiku – no 7. gada pēc iestādīšanas uz 3. gadu pēc iestādīšanas (potētajiem vīnogulājiem attiecīgi no 6. gada uz 2. gadu).

Šis specifikācijas grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu ir papildināta ar atsauci uz obligāto vīna kopšanas periodu. Punkts par cēlonisko mijiedarbību papildināts ar šādu teikumu: “Šo koncentrēto vīnu īpašības stiprina un stabilizē to kopšana, kas noris vismaz līdz 15. martam nākamajā gadā pēc ražas novākšanas.”

Attiecīgi papildināts vienotais dokuments punktā “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”.

6.   Vīnu aprites sākuma datums

Specifikācijas IX punktā par vīnu transportēšanas, gatavošanas, kopšanas, fasēšanas un uzglabāšanas darbībām ir svītrots datums – ražas novākšanas gada 1. decembris – , no kura atļauta vīnu laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Šā ierobežojuma atcelšana ļauj nodrošināt vīnu apriti starp dažādu kategoriju uzņēmējiem ģeogrāfiskajā apgabalā un tā tiešās apkaimes apgabalā, pirms vīni tiek laisti tirgū.

Šis specifikācijas grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Vinsobres

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Vinsobres” apzīmē nedzirkstošos sarkanvīnus. Vīnus gatavo galvenokārt no “Grenache N”, “Mourvèdre N” un “Syrah N” šķirnes vīnogām.

Šie vīni ir samērā koncentrēti un stipri smaržo. Kad tie vēl ir jauni, to smaržā dominē augļainuma nianses (svaigi augļi), kas pēcāk mainās un sāk atgādināt cukurā savārītu augļu, degvīna, garšvielu (piparu) un aromātisku augu notis.

Garšas ziņā šie vīni izceļas ar īpašu līdzsvarotību. Tiem piemīt struktūrainība un pilnmiesīgums, un maigie tanīni dara tos glāsmainus un elegantus. Augļainuma aromāta nianses piešķir tiem stipri izteiktu un ilgi paliekošu aromātiskumu. Šo koncentrēto vīnu īpašības stiprina un stabilizē to kopšana, kas noris vismaz līdz 15. martam nākamajā gadā pēc ražas novākšanas. Kopšana piedod tiem vaniļas, grauzdējumu un kūpinājumu notis.

Šiem vīniem ir izteikti sarkana krāsa, bagātīga un daudzveidīga aromātu buķete. Tie ir līdzsvaroti, harmoniski un piemēroti izturēšanai.

Vīniem ir šādas galvenās analītiskās īpašības:

| — | ābolskābes saturs < vai = 0,4 g/l; modificētās krāsas intensitātes vienībās izteiktais optiskais blīvums > vai = 8; kopējo polifenolu skaitlis > vai = 52; |
| --- | --- |

—

ābolskābes saturs < vai = 0,4 g/l; modificētās krāsas intensitātes vienībās izteiktais optiskais blīvums > vai = 8; kopējo polifenolu skaitlis > vai = 52;

| — | vīniem, kuros spirta dabiskā tilpumkoncentrācija ir< vai = 14 %, fermentējamo cukuru saturs ir < vai = 3 g/l ; |
| --- | --- |

—

vīniem, kuros spirta dabiskā tilpumkoncentrācija ir< vai = 14 %, fermentējamo cukuru saturs ir < vai = 3 g/l ;

| — | vīniem, kuros spirta dabiskā tilpumkoncentrācija ir > 14 %, fermentējamo cukuru saturs ir < vai = 4 g/l. |
| --- | --- |

—

vīniem, kuros spirta dabiskā tilpumkoncentrācija ir > 14 %, fermentējamo cukuru saturs ir < vai = 4 g/l.

Pārējie analītiskie rādītāji ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.

| Galvenās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | 14,5 |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12,5 |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 14,28 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Galvenās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

14,5

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12,5

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

14,28

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a.   Galvenās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

| — | Novāktās vīnogu ražas termiska apstrāde temperatūrā, kas pārsniedz 40 °C, ir aizliegta; |
| --- | --- |

—

Novāktās vīnogu ražas termiska apstrāde temperatūrā, kas pārsniedz 40 °C, ir aizliegta;

| — | koksnes šķeldu izmantošana ir aizliegta. |
| --- | --- |

—

koksnes šķeldu izmantošana ir aizliegta.

Vīndarības prakses ziņā vīniem papildus iepriekšminētajiem noteikumiem jāatbilst prasībām, kas noteiktas Kopienas līmenī un Lauku un jūras zvejniecības kodeksā.

Audzēšanas prakse

Atstatums starp vīnkokiem

| — | Rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 2,50 metrus; |
| --- | --- |

—

Rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 2,50 metrus;

| — | katram vīnkokam ir ne vairāk kā 2,50 kvadrātmetru liela platība. Šo platību aprēķina, rindstarpu platumu reizinot ar atstatumu starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem; |
| --- | --- |

—

katram vīnkokam ir ne vairāk kā 2,50 kvadrātmetru liela platība. Šo platību aprēķina, rindstarpu platumu reizinot ar atstatumu starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem;

| — | atstatums starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem ir 0,80–1,20 metri. |
| --- | --- |

—

atstatums starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem ir 0,80–1,20 metri.

Vīnogulāju apgriešana

| — | Vīnkoku vainagus apgriež īsi (vainags kausveidā vai Ruajā [Royat] kordona formā), saglabājot ne vairāk par 6 īsajiem augļzariem; |
| --- | --- |

—

Vīnkoku vainagus apgriež īsi (vainags kausveidā vai Ruajā [Royat] kordona formā), saglabājot ne vairāk par 6 īsajiem augļzariem;

| — | uz katra īsā augļzara ir ne vairāk par 2 vīnstīgu pumpuriem; |
| --- | --- |

—

uz katra īsā augļzara ir ne vairāk par 2 vīnstīgu pumpuriem;

| — | laikposms vainaga veidošanai Ruajā kordona formā pēc šīs metodes visu šķirņu vīnkokiem ir ierobežots līdz 2 gadiem. Šajā laikā ir atļauts vīnkoku vainagu veidot pēc Gijo [Guyot] metodes vai nu vienkāršā [vienpleca] formā, uz garā augļzara atstājot ne vairāk kā 8 vīnstīgu pumpurus, bet 1 vai 2 vadzaram tuvākos augļzarus apgriež īsi, uz katra atstājot ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpurus, vai dubultā [divplecu] formā, uz katra garā augļzara atstājot ne vairāk kā 6 vīnstīgu pumpurus, bet 1 vai 2 vadzaram tuvākos augļzarus apgriež īsi, uz katra atstājot ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpurus. |
| --- | --- |

—

laikposms vainaga veidošanai Ruajā kordona formā pēc šīs metodes visu šķirņu vīnkokiem ir ierobežots līdz 2 gadiem. Šajā laikā ir atļauts vīnkoku vainagu veidot pēc Gijo [Guyot] metodes vai nu vienkāršā [vienpleca] formā, uz garā augļzara atstājot ne vairāk kā 8 vīnstīgu pumpurus, bet 1 vai 2 vadzaram tuvākos augļzarus apgriež īsi, uz katra atstājot ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpurus, vai dubultā [divplecu] formā, uz katra garā augļzara atstājot ne vairāk kā 6 vīnstīgu pumpurus, bet 1 vai 2 vadzaram tuvākos augļzarus apgriež īsi, uz katra atstājot ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpurus.

Apūdeņošana var tikt atļauta.

b.   Maksimālais vīna iznākums

42 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija, vīnu gatavošana un kopšana tiek veikta Drôme departamenta Vinsobres pašvaldības teritorijā.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Grenache N”

“Syrah N” – “Shiraz”

“Mourvèdre N”– “Monastrell”

8.   Vīna vai vīnu apraksts

Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Vinsobres” apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskais apgabals atrodas Drôme departamentā Valréas miocēna nogulumiežu baseina un Aygues koluviāli aluviālā baseina vidienē; Aygues ir raksturīga Vidusjūras apvidus kalnu upe, kas jau vairākus miljonus gadu ir nesusi no Alpu kalniem atdalījušās rupjas iežu atlūzas.

Tā rezultātā ir izveidojusies ziemeļaustrumu–dienvidrietumu vērsuma pauguraine, kuras reljefa augstākais punkts sasniedz vairāk nekā 500 metrus virs jūras līmeņa un kuras lejasdaļā plešas dabiskas terases un samērā lēzenas dienvidu nogāzes.

Vietējam Vidusjūras reģiona klimatam raksturīgas divas lietus sezonas: pirmā ir rudenī, bet otrā – no marta līdz maijam, kā arī divi sausuma periodi: pirmais ilgst no janvāra līdz februārim, bet otrais iestājas jūlijā, kad sausums ir sevišķi izteikts. Gada vidējā temperatūra ir 12,7 °C. Šā reģiona dabas faktoru vidū īpaši svarīga nozīme ir mistrālam (ziemeļvējam). Šis vējš gan ir sauspūtis, taču tas ir dabisks kriptogāmisko slimību attīstību ierobežojošs faktors. Vasarā sausais klimats veicina arī to, ka vīnogas labi ienākas. Mistrāls, kas atnes sausumu, labvēlīgi ietekmē arī dažādo sastāvdaļu koncentrāciju ogās.

Augsnes pārsvarā ir samērā akmeņainas, to krāsa ir no sarkanas līdz brūnai; šādi apstākļi apvienojumā ar reljefa īpatnībām ir par iemeslu tam, ka tās strauji sasilst, un tas ir faktors, kurš nosaka tur augošo vīnogulāju agrīnumu, kas izmantojams saimnieciski noderīgi.

Vēl viens faktors ir ūdensrežīms, kādu nodrošina ar klimatu saistītās augsnes īpatnības, un tāpēc tas šajā vidē ir izcili izteiksmīgu sarkanvīnu sistemātiskas gatavošanas veicinātājs. Tādējādi šie faktori, būdami labā un pareizā līdzsvarā, sekmīgi ierobežo auga ražību tā, lai panāktu, ka vīna izejvielā veidojas augsta visu tajā ietilpstošo sastāvdaļu koncentrācija (vīnogu kvalitāte).

Ražoto vīnu viendabīgums un kopīgā identitāte liecina par šo vīnu tipiskumu, kurš saistīts ar vietējo zemi un par kuru tiem piešķirts kontrolēts “pašvaldības” cilmes vietas nosaukums. Tas ir rezultāts, kas radies mijiedarbībā starp dabas faktoriem un īpašo zinātību, kādu laika gaitā izkopuši šīs pašvaldības teritorijā dzīvojošie vīna ražotāji.

Vīnkopja amatprasme, kas tiek likta lietā, rūpīgi un prasīgi izraugoties attiecīgas vīnogu ražas iegūšanai paredzētus zemesgabalus un pareizi regulējot vīnogulāju stādījumu vērsumu optimālam saules gaismas izmantojumam, ļauj mīkstināt ietekmi, kādu rada vīndārza atrašanās noteiktā augstumā virs jūras līmeņa.

Tādējādi, lai gan laikapstākļi gadu no gada atšķiras, iepriekš minēto faktoru apvienota iedarbība ļauj nodrošināt labu ražu piemērotā gatavības pakāpē un stipru, tanīniem piesātinātu, aromātiem bagātu un koncentrētu vīnu ražošanu tādai vidēji ilgai un ilgai uzglabāšanai pirms to patērēšanas, kāda vajadzīga pilnīgai to kvalitātes īpašību attīstībai. Šo koncentrēto vīnu īpašības stiprina un stabilizē to kopšana, kas noris vismaz līdz 15. martam nākamajā gadā pēc ražas novākšanas.

Visu šo faktoru pareizs līdzsvars ļauj iegūt piesātinātas krāsas sarkanvīnus, kam raksturīga bagātīga un daudzveidīga smaržu buķete, kas ir līdzsvaroti, harmoniski un labi piemēroti izturēšanai.

9.   Citi būtiski papildu nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Mazākas ģeogrāfiskās vienības norādīšana marķējumā

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu ar nosacījumu, ka:

| — | tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta; |
| --- | --- |

—

tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta;

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Lielākas ģeogrāfiskās vienības norādīšana marķējumā

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Tādu vīnu marķējumā, kurus apzīmē ar šo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu, var norādīt lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Cru des Côtes du Rhône” vai “Vignobles de la Vallée du Rhône”.

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts ar atkāpi vinifikācijai, vīnu gatavošanai un kopšanai, veido šādu 36 Drôme departamenta pašvaldību un 48 Vaucluse departamenta pašvaldību teritorija:

| — | Drôme departamentā: Aubres, La Baume-de-Transit, Bouchet, Chamaret, Chantemerle-lès-Grignan, Châteauneuf-de-Bordette, Clansayes, Colonzelle, Condorcet, Donzère, La Garde-Adhémar, Les Granges-Gontardes, Grignan, Mérindol-les-Oliviers, Mirabel-aux-Baronnies, Mollans-sur-Ouvèze, Montaulieu, Montbrison-sur-Lez, Montségur-sur-Lauzon, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rochegude, Roche-Saint-Secret-Béconne, Rousset-les-Vignes, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Restitut, Solérieux, Suze-la-Rousse, Taulignan, Tulette, Valaurie, Venterol; |
| --- | --- |

—

Drôme departamentā: Aubres, La Baume-de-Transit, Bouchet, Chamaret, Chantemerle-lès-Grignan, Châteauneuf-de-Bordette, Clansayes, Colonzelle, Condorcet, Donzère, La Garde-Adhémar, Les Granges-Gontardes, Grignan, Mérindol-les-Oliviers, Mirabel-aux-Baronnies, Mollans-sur-Ouvèze, Montaulieu, Montbrison-sur-Lez, Montségur-sur-Lauzon, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rochegude, Roche-Saint-Secret-Béconne, Rousset-les-Vignes, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Restitut, Solérieux, Suze-la-Rousse, Taulignan, Tulette, Valaurie, Venterol;

| — | Vaucluse departamentā: Avignon, Beaumes-de-Venise, Bédarrides, Bollène, Buisson, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Faucon, Gigondas, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Villedieu, Violès, Visan. |
| --- | --- |

—

Vaucluse departamentā: Avignon, Beaumes-de-Venise, Bédarrides, Bollène, Buisson, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Faucon, Gigondas, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Villedieu, Violès, Visan.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-dddce4c8-b45c-443d-9853-598c16610d06

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---