# Den Europæiske Unions C 197/2007

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 197 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 50. årgang24. august 2007 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 197

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

50. årgang24. august 2007

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | Regionsudvalget |
| | 70. plenarforsamling den 6. og 7. juni 2007 |
| 2007/C 197/01 | Regionsudvalgets udtalelse Den demografiske udvikling i Europa | 1 |
| 2007/C 197/02 | Regionsudvalgets udtalelse Udvidelsespakken 2006 — Integrationskapacitet | 7 |
| 2007/C 197/03 | Regionsudvalgets udtalelse Udvidelsespakken 2006 — Kandidatlandene | 12 |
| 2007/C 197/04 | Regionsudvalgets udtalelse Udvidelsespakken 2006 — Potentielle kandidatlande | 16 |
| 2007/C 197/05 | Regionsudvalgets perspektivudtalelse om De lokale og regionale myndigheders bidrag til EU's strategi for bæredygtig udvikling | 21 |
| 2007/C 197/06 | Regionsudvalgets initiativudtalelse relanceringen af reformprocessen i EU med henblik på mødet i Det Europæiske Råd den 21. og 22. juni 2007 | 30 |
| 2007/C 197/07 | Regionsudvalgets udtalelse Posttjenester i Fællesskabet | 37 |
| 2007/C 197/08 | Regionsudvalgets udtalelse En EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader | 48 |
| 2007/C 197/09 | Regionsudvalgets udtalelse Begrebet regeringsførelse inden for rammerne af den europæiske konsensus om udviklingspolitik | 52 |
| 2007/C 197/10 | Regionsudvalgets udtalelse om Regioner for økonomisk forandring | 57 |

Informationsnummer

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

Regionsudvalget

70. plenarforsamling den 6. og 7. juni 2007

2007/C 197/01

Regionsudvalgets udtalelse Den demografiske udvikling i Europa

1

2007/C 197/02

Regionsudvalgets udtalelse Udvidelsespakken 2006 — Integrationskapacitet

7

2007/C 197/03

Regionsudvalgets udtalelse Udvidelsespakken 2006 — Kandidatlandene

12

2007/C 197/04

Regionsudvalgets udtalelse Udvidelsespakken 2006 — Potentielle kandidatlande

16

2007/C 197/05

Regionsudvalgets perspektivudtalelse om De lokale og regionale myndigheders bidrag til EU's strategi for bæredygtig udvikling

21

2007/C 197/06

Regionsudvalgets initiativudtalelse relanceringen af reformprocessen i EU med henblik på mødet i Det Europæiske Råd den 21. og 22. juni 2007

30

2007/C 197/07

Regionsudvalgets udtalelse Posttjenester i Fællesskabet

37

2007/C 197/08

Regionsudvalgets udtalelse En EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader

48

2007/C 197/09

Regionsudvalgets udtalelse Begrebet regeringsførelse inden for rammerne af den europæiske konsensus om udviklingspolitik

52

2007/C 197/10

Regionsudvalgets udtalelse om Regioner for økonomisk forandring

57

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

Regionsudvalget

70. plenarforsamling den 6. og 7. juni 2007

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/1

---

Regionsudvalgets udtalelse »Den demografiske udvikling i Europa«

(2007/C 197/01)

REGIONSUDVALGET

| — | understreger det presserende behov for en mere differentieret vurdering af den demografiske udvikling i regioner og byer/kommuner, idet der på den ene side kan være tale om meget forskellige og til dels modsatrettede udviklingstendenser samtidigt i de enkelte medlemsstater, mens der på den anden side aftegner sig bestemte mønstre for udviklingen i forskellige europæiske regioner. Regioner, samt byer og kommuner må i fremtiden basere deres politiske strategier og retningslinjer på realistiske, lokale befolkningsprognoser; |
| --- | --- |

—

understreger det presserende behov for en mere differentieret vurdering af den demografiske udvikling i regioner og byer/kommuner, idet der på den ene side kan være tale om meget forskellige og til dels modsatrettede udviklingstendenser samtidigt i de enkelte medlemsstater, mens der på den anden side aftegner sig bestemte mønstre for udviklingen i forskellige europæiske regioner. Regioner, samt byer og kommuner må i fremtiden basere deres politiske strategier og retningslinjer på realistiske, lokale befolkningsprognoser;

| — | mener, at den demografiske udvikling må ses som en problemstilling, der berører mange politiske områder, så de langsigtede risici kan modvirkes rettidigt og chancerne kan erkendes og udnyttes. I den henseende er det nødvendigt også at se de ubehagelige sandheder i øjnene og sikre, at den offentlige debat beskæftiger sig med alle fakta. Først når politikere og offentlighed udover den generelle samfundsmæssige aldring også har accepteret det faldende befolkningstal som en irreversibel strukturel kendsgerning, kan der træffes de fornødne foranstaltninger; |
| --- | --- |

—

mener, at den demografiske udvikling må ses som en problemstilling, der berører mange politiske områder, så de langsigtede risici kan modvirkes rettidigt og chancerne kan erkendes og udnyttes. I den henseende er det nødvendigt også at se de ubehagelige sandheder i øjnene og sikre, at den offentlige debat beskæftiger sig med alle fakta. Først når politikere og offentlighed udover den generelle samfundsmæssige aldring også har accepteret det faldende befolkningstal som en irreversibel strukturel kendsgerning, kan der træffes de fornødne foranstaltninger;

| — | understreger, at den demografiske udfordring ikke giver anledning til at betragte udviklingen ensidigt negativt. På den ene side fødes der færre børn end nødvendigt for opretholdelsen af befolkningstallet. Det bliver på langt sigt et problem for de europæiske samfund, som der må findes en løsning på. På den anden siden lever mennesker længere og er ved godt helbred i højere alder, og det er en god nyhed. Det bør desuden erkendes, at de ældre kan yde et konkret bidrag til samfundet, hvilket der bør tages hensyn til i den nuværende debat. Derudover drager bymæssige områder i økonomisk fremgang fordel af en tilvandring, der for nuværende kan kompensere for de faldende fødselstal. |
| --- | --- |

—

understreger, at den demografiske udfordring ikke giver anledning til at betragte udviklingen ensidigt negativt. På den ene side fødes der færre børn end nødvendigt for opretholdelsen af befolkningstallet. Det bliver på langt sigt et problem for de europæiske samfund, som der må findes en løsning på. På den anden siden lever mennesker længere og er ved godt helbred i højere alder, og det er en god nyhed. Det bør desuden erkendes, at de ældre kan yde et konkret bidrag til samfundet, hvilket der bør tages hensyn til i den nuværende debat. Derudover drager bymæssige områder i økonomisk fremgang fordel af en tilvandring, der for nuværende kan kompensere for de faldende fødselstal.

I.   Politiske henstillinger

Kommissionens meddelelse »Den demografiske udvikling i Europa — En udfordring, men også en chance«

KOM(2006) 571 endelig

Regionsudvalget

Generelle bemærkninger til Kommissionens meddelelse

| 1. | bifalder udtrykkeligt Kommissionens initiativ til at fortsætte diskussionen om grønbogen »Demografiske ændringer — behov for ny solidaritet mellem generationerne« og understrege perspektivskiftet fra udfordring til chance. Kommissionens strategi vedrørende en udveksling af erfaringer og tilrettelæggelsen af en europæisk debat om, hvordan den demografiske udvikling gribes an, der skal udmønte sig i et »forum om Europas demografiske udvikling« hvert andet år, er et vigtigt bidrag til støtte for medlemsstaterne såvel som de lokale og regionale myndigheder. Etableringen og understøttelse af et netværk af regioner på europæisk plan samt anvendelse og spredning af eksempler på god praksis vil udgøre et væsentligt bidrag til en konstruktiv og fremadrettet debat om dette emne; |
| --- | --- |

1.

bifalder udtrykkeligt Kommissionens initiativ til at fortsætte diskussionen om grønbogen »Demografiske ændringer — behov for ny solidaritet mellem generationerne« og understrege perspektivskiftet fra udfordring til chance. Kommissionens strategi vedrørende en udveksling af erfaringer og tilrettelæggelsen af en europæisk debat om, hvordan den demografiske udvikling gribes an, der skal udmønte sig i et »forum om Europas demografiske udvikling« hvert andet år, er et vigtigt bidrag til støtte for medlemsstaterne såvel som de lokale og regionale myndigheder. Etableringen og understøttelse af et netværk af regioner på europæisk plan samt anvendelse og spredning af eksempler på god praksis vil udgøre et væsentligt bidrag til en konstruktiv og fremadrettet debat om dette emne;

| 2. | støtter Kommissionens generelle strategier gående på at skabe et Europa,






  — | der bakker op om den demografiske fornyelse, idet familier får støtte til at realisere deres ønske om at få børn og til at forene arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- | --- |

2.

støtter Kommissionens generelle strategier gående på at skabe et Europa,

—

der bakker op om den demografiske fornyelse, idet familier får støtte til at realisere deres ønske om at få børn og til at forene arbejdsliv og privatliv;

| — | som lægger øget vægt på arbejde og ikke fremmer tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, men tværtimod ved hjælp af strategier for livslang læring, forbud mod aldersdiskrimination og støtte til en tilrettelæggelse af arbejdet, der tager hensyn til ældre arbejdstagere, støtter øget beskæftigelse og et længere aktivt liv af høj kvalitet; |
| --- | --- |

—

som lægger øget vægt på arbejde og ikke fremmer tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, men tværtimod ved hjælp af strategier for livslang læring, forbud mod aldersdiskrimination og støtte til en tilrettelæggelse af arbejdet, der tager hensyn til ældre arbejdstagere, støtter øget beskæftigelse og et længere aktivt liv af høj kvalitet;

| — | som skaber grundlaget for de europæiske borgeres større produktivitet og ydeevne, så Europas konkurrenceevne også kan sikres i en tid med demografiske ændringer. En ændret alderssammensætning i samfundet betyder ikke kun, at der er fare for økonomisk tilbagegang, men betyder også en chance for udvikling af nye produkter og tjenesteydelser, der kan erobre nye markeder; |
| --- | --- |

—

som skaber grundlaget for de europæiske borgeres større produktivitet og ydeevne, så Europas konkurrenceevne også kan sikres i en tid med demografiske ændringer. En ændret alderssammensætning i samfundet betyder ikke kun, at der er fare for økonomisk tilbagegang, men betyder også en chance for udvikling af nye produkter og tjenesteydelser, der kan erobre nye markeder;

| — | der er forberedt på at modtage og integrere lovlige indvandrere, der på den ene side bidrager til at dække behovet for ekstra arbejdskraft og på den anden side er med til at sikre de sociale sikringsordningers fortsatte eksistens; |
| --- | --- |

—

der er forberedt på at modtage og integrere lovlige indvandrere, der på den ene side bidrager til at dække behovet for ekstra arbejdskraft og på den anden side er med til at sikre de sociale sikringsordningers fortsatte eksistens;

| — | som med sunde offentlige finanser er i stand til at imødegå de ændrede krav, der stilles til de sociale sikringsordninger og undgår, at den voksende forsørgerbyrde ensidigt lægges på kommende generationers skuldre; |
| --- | --- |

—

som med sunde offentlige finanser er i stand til at imødegå de ændrede krav, der stilles til de sociale sikringsordninger og undgår, at den voksende forsørgerbyrde ensidigt lægges på kommende generationers skuldre;

| 3. | mener, at den demografiske udvikling må ses som en problemstilling, der berører mange politiske områder, så de langsigtede risici kan modvirkes rettidigt og chancerne kan erkendes og udnyttes. I den henseende er det nødvendigt også at se de ubehagelige sandheder i øjnene og sikre, at den offentlige debat beskæftiger sig med alle fakta. Først når politikere og offentlighed udover den generelle samfundsmæssige aldring også har accepteret det faldende befolkningstal som en irreversibel strukturel kendsgerning, kan der træffes de fornødne foranstaltninger; |
| --- | --- |

3.

mener, at den demografiske udvikling må ses som en problemstilling, der berører mange politiske områder, så de langsigtede risici kan modvirkes rettidigt og chancerne kan erkendes og udnyttes. I den henseende er det nødvendigt også at se de ubehagelige sandheder i øjnene og sikre, at den offentlige debat beskæftiger sig med alle fakta. Først når politikere og offentlighed udover den generelle samfundsmæssige aldring også har accepteret det faldende befolkningstal som en irreversibel strukturel kendsgerning, kan der træffes de fornødne foranstaltninger;

| 4. | understreger, at den demografiske udfordring ikke giver anledning til at betragte udviklingen ensidigt negativt. På den ene side fødes der et færre antal børn end nødvendigt for opretholdelsen af befolkningstallet — det bliver på langt sigt et problem for de europæiske samfund, som der må findes en løsning på. På den anden siden lever mennesker længere og er ved godt helbred i højere alder — det er en god nyhed. Det bør desuden erkendes, at de ældre kan yde et konkret bidrag til samfundet, hvilket der bør tages hensyn til i den nuværende debat. Derudover drager bymæssige områder i økonomisk fremgang fordel af en tilvandring, der for nuværende kan kompensere for de faldende fødselstal. Til sammenligning hermed sker de demografiske ændringer imidlertid væsentligt hurtigere i mange landdistrikter på grund af masseafvandring af unge og en betydelig tilvandring af ældre, pensionerede mennesker. Denne udvikling forøger imidlertid problemerne i oprindelsesregionerne med afvandring; |
| --- | --- |

4.

understreger, at den demografiske udfordring ikke giver anledning til at betragte udviklingen ensidigt negativt. På den ene side fødes der et færre antal børn end nødvendigt for opretholdelsen af befolkningstallet — det bliver på langt sigt et problem for de europæiske samfund, som der må findes en løsning på. På den anden siden lever mennesker længere og er ved godt helbred i højere alder — det er en god nyhed. Det bør desuden erkendes, at de ældre kan yde et konkret bidrag til samfundet, hvilket der bør tages hensyn til i den nuværende debat. Derudover drager bymæssige områder i økonomisk fremgang fordel af en tilvandring, der for nuværende kan kompensere for de faldende fødselstal. Til sammenligning hermed sker de demografiske ændringer imidlertid væsentligt hurtigere i mange landdistrikter på grund af masseafvandring af unge og en betydelig tilvandring af ældre, pensionerede mennesker. Denne udvikling forøger imidlertid problemerne i oprindelsesregionerne med afvandring;

| 5. | er enig med Kommissionen i, at hver generations rettigheder skal respekteres, som det også udtrykkeligt anerkendes i Kommissionens meddelelse »Fremme af solidaritet mellem generationerne« af 10. maj 2007. Børn og unge har brug for de bedst mulige chancer for at tage del i samfundet. Dertil hører støtte fra familien, etablering og drift af pasnings- og uddannelsesinstitutioner af høj kvalitet, erhvervsuddannelse og beskæftigelsesperspektiver. Mellemgenerationen har brug for hjælp og støtte til børnepasning og -opdragelse, men også til pleje og forsørgelse af den ældre generation. Endelig har den ældre generation brug for hjælp til så vidt muligt at kunne deltage uafhængigt og aktivt i samfundslivet; |
| --- | --- |

5.

er enig med Kommissionen i, at hver generations rettigheder skal respekteres, som det også udtrykkeligt anerkendes i Kommissionens meddelelse »Fremme af solidaritet mellem generationerne« af 10. maj 2007. Børn og unge har brug for de bedst mulige chancer for at tage del i samfundet. Dertil hører støtte fra familien, etablering og drift af pasnings- og uddannelsesinstitutioner af høj kvalitet, erhvervsuddannelse og beskæftigelsesperspektiver. Mellemgenerationen har brug for hjælp og støtte til børnepasning og -opdragelse, men også til pleje og forsørgelse af den ældre generation. Endelig har den ældre generation brug for hjælp til så vidt muligt at kunne deltage uafhængigt og aktivt i samfundslivet;

| 6. | mener, at de faktorer, som Kommissionen nævner som værende afgørende for den demografiske udvikling er grundlæggende. Tilbagegangen i det gennemsnitlige antal børn pr. kvinde, det stigende antal ældre og meget gamle mennesker set i forhold til den samlede befolkning, den fortsat stigende levetid og den kun delvise opvejning af disse forandringer i befolkningsstrukturen gennem indvandring er generelt kendetegnende for den europæiske udvikling. Medlemsstaternes statistik på området giver dog kun et begrænset overblik over den reelle udvikling; |
| --- | --- |

6.

mener, at de faktorer, som Kommissionen nævner som værende afgørende for den demografiske udvikling er grundlæggende. Tilbagegangen i det gennemsnitlige antal børn pr. kvinde, det stigende antal ældre og meget gamle mennesker set i forhold til den samlede befolkning, den fortsat stigende levetid og den kun delvise opvejning af disse forandringer i befolkningsstrukturen gennem indvandring er generelt kendetegnende for den europæiske udvikling. Medlemsstaternes statistik på området giver dog kun et begrænset overblik over den reelle udvikling;

| 7. | understreger det presserende behov for en differentieret vurdering af den demografiske udvikling i regioner og byer/kommuner, idet der på den ene side kan være tale om meget forskellige og til dels modsatrettede udviklingstendenser samtidigt i de enkelte medlemsstater, mens der på den anden side aftegner sig bestemte mønstre for udviklingen i forskellige europæiske regioner; Regioner, samt byer og kommuner må i fremtiden basere deres politiske strategier og retningslinjer på realistiske, lokale befolkningsprognoser, der bør give lige muligheder for alle; |
| --- | --- |

7.

understreger det presserende behov for en differentieret vurdering af den demografiske udvikling i regioner og byer/kommuner, idet der på den ene side kan være tale om meget forskellige og til dels modsatrettede udviklingstendenser samtidigt i de enkelte medlemsstater, mens der på den anden side aftegner sig bestemte mønstre for udviklingen i forskellige europæiske regioner; Regioner, samt byer og kommuner må i fremtiden basere deres politiske strategier og retningslinjer på realistiske, lokale befolkningsprognoser, der bør give lige muligheder for alle;

| 8. | fastholder de holdninger, der kom til udtryk i udtalelsen om grønbogen »Demografiske ændringer — behov for ny solidaritet mellem generationerne«. Udvalget ser, at Kommissionen i sine meddelelser »Den demografiske udvikling i Europa — En udfordring, men også en chance« og »Fremme af solidaritet mellem generationerne« har medtaget væsentlige aspekter af udtalelsen; |
| --- | --- |

8.

fastholder de holdninger, der kom til udtryk i udtalelsen om grønbogen »Demografiske ændringer — behov for ny solidaritet mellem generationerne«. Udvalget ser, at Kommissionen i sine meddelelser »Den demografiske udvikling i Europa — En udfordring, men også en chance« og »Fremme af solidaritet mellem generationerne« har medtaget væsentlige aspekter af udtalelsen;

Kommissionens konklusioner

| 9. | er enig med Kommissionen i, at de konkrete tiltag i forbindelse med den demografiske udfordring først og fremmest er medlemsstaternes ansvar. Udvalget fremhæver dog det særlige ansvar, der påhviler de regionale og lokale myndigheder, når det gælder håndteringen af de demografiske udfordringer. Byer og kommuner mærker i særlig høj grad konsekvenserne af de demografiske forandringer; |
| --- | --- |

9.

er enig med Kommissionen i, at de konkrete tiltag i forbindelse med den demografiske udfordring først og fremmest er medlemsstaternes ansvar. Udvalget fremhæver dog det særlige ansvar, der påhviler de regionale og lokale myndigheder, når det gælder håndteringen af de demografiske udfordringer. Byer og kommuner mærker i særlig høj grad konsekvenserne af de demografiske forandringer;

| 10. | støtter udtrykkeligt Kommissionen i forsøget på at få en ny kontrakt mellem generationerne i stand. Dvs.:






  — | Hver enkelt generations rettigheder og interesser skal sikres, og adgangen til uddannelsessystemet, arbejdsmarkedet og samfundslivet får stadig højere prioriteret. Særligt børn og unge, hvis andel af befolkningen er faldende, har brug for gode og stabile muligheder for at deltage i et aldrende samfund. Arbejdet for de enkelte aldersgrupper skal generelt styrkes, igen med særlig fokus på børns og unges situation, men ligeledes gennem et nyt og mere nuanceret syn på alder. |
| --- | --- | --- |

10.

støtter udtrykkeligt Kommissionen i forsøget på at få en ny kontrakt mellem generationerne i stand. Dvs.:

—

Hver enkelt generations rettigheder og interesser skal sikres, og adgangen til uddannelsessystemet, arbejdsmarkedet og samfundslivet får stadig højere prioriteret. Særligt børn og unge, hvis andel af befolkningen er faldende, har brug for gode og stabile muligheder for at deltage i et aldrende samfund. Arbejdet for de enkelte aldersgrupper skal generelt styrkes, igen med særlig fokus på børns og unges situation, men ligeledes gennem et nyt og mere nuanceret syn på alder.

| — | Udvekslingen af erfaringer, kompetencer og støtte mellem generationerne er en forudsætning for samfundets evne til at udvikle sig og solidarisk sameksistens. Denne udveksling finder hovedsageligt sted i familien. På grund af krav til mobilitet og fleksibilitet bl.a. i forbindelse med arbejdsmarkedet, såvel som et stigende antal enlige, får relationerne mellem generationerne, også ud over familien, stadigt større betydning i forbindelse med de demografiske forandringer. Dette må der også på europæisk niveau være større opmærksomhed omkring i fremtiden. Gennem foranstaltninger, der inddrager flere generationer, kan eksisterende ressourcer nemlig i højere grad anvendes til håndtering af de demografiske forandringer. Netværk og initiativer, der realiserer projekter på tværs af generationer, bør derfor nyde større støtte i fremtiden. |
| --- | --- |

—

Udvekslingen af erfaringer, kompetencer og støtte mellem generationerne er en forudsætning for samfundets evne til at udvikle sig og solidarisk sameksistens. Denne udveksling finder hovedsageligt sted i familien. På grund af krav til mobilitet og fleksibilitet bl.a. i forbindelse med arbejdsmarkedet, såvel som et stigende antal enlige, får relationerne mellem generationerne, også ud over familien, stadigt større betydning i forbindelse med de demografiske forandringer. Dette må der også på europæisk niveau være større opmærksomhed omkring i fremtiden. Gennem foranstaltninger, der inddrager flere generationer, kan eksisterende ressourcer nemlig i højere grad anvendes til håndtering af de demografiske forandringer. Netværk og initiativer, der realiserer projekter på tværs af generationer, bør derfor nyde større støtte i fremtiden.

| — | På europæisk niveau bør den nye kontrakt mellem generationerne derfor stå centralt i en kontinuerlig videns- og erfaringsudveksling inklusive »modeller for bedste praksis« vedrørende den samfundsmæssige udvikling set i lyset af de demografiske forandringer. Dette gælder også for videreførelsen af »forummet om Europas demografiske udvikling«. Repræsentanterne for civilsamfundets organisationer bør drages bedst muligt ind i denne gennemsigtige og åbne dialog; |
| --- | --- |

—

På europæisk niveau bør den nye kontrakt mellem generationerne derfor stå centralt i en kontinuerlig videns- og erfaringsudveksling inklusive »modeller for bedste praksis« vedrørende den samfundsmæssige udvikling set i lyset af de demografiske forandringer. Dette gælder også for videreførelsen af »forummet om Europas demografiske udvikling«. Repræsentanterne for civilsamfundets organisationer bør drages bedst muligt ind i denne gennemsigtige og åbne dialog;

| 11. | mener, at det er nødvendigt at henvise til allerede påbegyndte reformer på nationalt og europæisk niveau, herunder den reviderede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, stabilitets- og vækstpagten, strategien for bæredygtig udvikling, samhørighedspolitikken og den åbne koordinationsmetode på områder som social sikring og social inklusion. Gør dog opmærksom på, at henvisningen til, at anstrengelserne må fortsættes, heller ikke i forbindelse med de 5 vigtigste politiske områder er tilstrækkelig til at sikre rammebetingelserne for de nødvendige tiltag på europæisk, nationalt, regionalt eller lokalt plan; |
| --- | --- |

11.

mener, at det er nødvendigt at henvise til allerede påbegyndte reformer på nationalt og europæisk niveau, herunder den reviderede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, stabilitets- og vækstpagten, strategien for bæredygtig udvikling, samhørighedspolitikken og den åbne koordinationsmetode på områder som social sikring og social inklusion. Gør dog opmærksom på, at henvisningen til, at anstrengelserne må fortsættes, heller ikke i forbindelse med de 5 vigtigste politiske områder er tilstrækkelig til at sikre rammebetingelserne for de nødvendige tiltag på europæisk, nationalt, regionalt eller lokalt plan;

| 12. | savner i Kommissionens meddelelse en beskrivelse af rollefordelingen mellem den nationale, regionale og lokale politik. Den demografiske udvikling er i særlig høj grad en regional og lokal udvikling. Det er efter Regionsudvalgets mening misvisende, når Kommissionens meddelelse på grund af aggregeringen af data på nationalt og europæisk niveau giver det indtryk, at problemerne skal løses på dette niveau. På den måde overses de voksende regionale forskelle, herunder de forskelle, som skyldes intern migration i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

12.

savner i Kommissionens meddelelse en beskrivelse af rollefordelingen mellem den nationale, regionale og lokale politik. Den demografiske udvikling er i særlig høj grad en regional og lokal udvikling. Det er efter Regionsudvalgets mening misvisende, når Kommissionens meddelelse på grund af aggregeringen af data på nationalt og europæisk niveau giver det indtryk, at problemerne skal løses på dette niveau. På den måde overses de voksende regionale forskelle, herunder de forskelle, som skyldes intern migration i medlemsstaterne;

| 13. | bifalder Kommissionens plan om hvert andet år at organisere et europæisk demografiforum, hvis resultater skal indgå i et kapitel i den årlige fremskridtsrapport. Udvalget mener dog ikke, at den ensidige fokusering på den længere levetid er hensigtsmæssig. Det er tværtimod nødvendigt at behandle de forskellige aspekter af de demografiske forandringer på lige fod. |
| --- | --- |

13.

bifalder Kommissionens plan om hvert andet år at organisere et europæisk demografiforum, hvis resultater skal indgå i et kapitel i den årlige fremskridtsrapport. Udvalget mener dog ikke, at den ensidige fokusering på den længere levetid er hensigtsmæssig. Det er tværtimod nødvendigt at behandle de forskellige aspekter af de demografiske forandringer på lige fod.

| 14. | fremhæver, at de demografiske forandringer skaber gode muligheder for at forbedre ældre menneskers livskvalitet ved hjælp af nye produkter og tjenesteydelser og på den måde skabe nye arbejdspladser og økonomisk vækst i Europa, samtidig med at den europæiske konkurrenceevne forbedres. Berørt er alle aktiviteter, der fremmer ældres uafhængighed og aktive liv: inden for håndværk, industri, handel og sociale organisationer, såvel som sektorerne turisme, kultur, tjenesteydelser i hjemmet, mobilitets- eller finansielle tjenesteydelser; |
| --- | --- |

14.

fremhæver, at de demografiske forandringer skaber gode muligheder for at forbedre ældre menneskers livskvalitet ved hjælp af nye produkter og tjenesteydelser og på den måde skabe nye arbejdspladser og økonomisk vækst i Europa, samtidig med at den europæiske konkurrenceevne forbedres. Berørt er alle aktiviteter, der fremmer ældres uafhængighed og aktive liv: inden for håndværk, industri, handel og sociale organisationer, såvel som sektorerne turisme, kultur, tjenesteydelser i hjemmet, mobilitets- eller finansielle tjenesteydelser;

| 15. | støtter, at ældre menneskers behov og mulighederne i den såkaldte »silver-economy« i højere grad integreres på EU-niveau. Dertil hører også inddragelse i Lissabon-strategien; |
| --- | --- |

15.

støtter, at ældre menneskers behov og mulighederne i den såkaldte »silver-economy« i højere grad integreres på EU-niveau. Dertil hører også inddragelse i Lissabon-strategien;

Regionsudvalget henstillinger og krav

| 16. | konstaterer, at de generelle europæiske tendenser på det demografiske område optræder yderst forskelligt på regionalt niveau. Dertil kommer en selvforstærkende virkning, der medfører, at der findes vindere (f.eks. London og München-området) og tabere (f.eks. Østtyskland eller regionerne i det vestlige Polen) blandt de europæiske regioner, hvilket bringer den territoriale samhørighed i fare. Ud over de demografiske forandringer påvirkes befolkningsudviklingen af migrationsstrømme udefra. Den interne migration i EU forstærker tendensen i retning af store områder med bymæssig bebyggelse, hvor det især er storbyer med stor økonomisk fremgang, der udøver en stigende tiltrækningskraft. Konsekvensen af disse forskellige udviklingstendenser er parallelt kørende vækst- og tilbagegangsprocesser; |
| --- | --- |

16.

konstaterer, at de generelle europæiske tendenser på det demografiske område optræder yderst forskelligt på regionalt niveau. Dertil kommer en selvforstærkende virkning, der medfører, at der findes vindere (f.eks. London og München-området) og tabere (f.eks. Østtyskland eller regionerne i det vestlige Polen) blandt de europæiske regioner, hvilket bringer den territoriale samhørighed i fare. Ud over de demografiske forandringer påvirkes befolkningsudviklingen af migrationsstrømme udefra. Den interne migration i EU forstærker tendensen i retning af store områder med bymæssig bebyggelse, hvor det især er storbyer med stor økonomisk fremgang, der udøver en stigende tiltrækningskraft. Konsekvensen af disse forskellige udviklingstendenser er parallelt kørende vækst- og tilbagegangsprocesser;

| 17. | er enig med Kommissionen i, at sammenhængen mellem innovationsevne og kvalifikationer bliver endnu vigtigere set i lyset af de demografiske forandringer. Kvinder, særligt mødre, bør fremover i højere grad have mulighed for at bidrage med deres kvalifikationer efter eget ønske og behov. Derudover må såvel uddannelsessystem som virksomheder allerede i dag gradvist forberede sig på et stigende antal ældre og mennesker med indvandrerbaggrund og i et tæt samarbejde finde nye måder at omsætte livslang læring til praksis; |
| --- | --- |

17.

er enig med Kommissionen i, at sammenhængen mellem innovationsevne og kvalifikationer bliver endnu vigtigere set i lyset af de demografiske forandringer. Kvinder, særligt mødre, bør fremover i højere grad have mulighed for at bidrage med deres kvalifikationer efter eget ønske og behov. Derudover må såvel uddannelsessystem som virksomheder allerede i dag gradvist forberede sig på et stigende antal ældre og mennesker med indvandrerbaggrund og i et tæt samarbejde finde nye måder at omsætte livslang læring til praksis;

| 18. | ser i foreningen af familie- og arbejdsliv en vigtig rammebetingelse for konkurrenceevnen, der også skal styrkes med den europæiske beskæftigelsespolitik, og som netop i forbindelse med udviklingen af en strategi for Europa, der styrker den demografiske udvikling, spiller en vigtig rolle; |
| --- | --- |

18.

ser i foreningen af familie- og arbejdsliv en vigtig rammebetingelse for konkurrenceevnen, der også skal styrkes med den europæiske beskæftigelsespolitik, og som netop i forbindelse med udviklingen af en strategi for Europa, der styrker den demografiske udvikling, spiller en vigtig rolle;

| 19. | bifalder i den forbindelse Kommissionens meddelelse om »Fremme af solidaritet mellem generationerne«. Regionsudvalget advarer dog om, at foranstaltninger, der sigter på at forbedre familiernes vilkår og forene familie- og arbejdsliv bliver det eneste politiske svar på den demografiske udvikling. Mange regioner må reagere meget konkret på den demografiske udvikling ved at tilpasse serviceudbud og infrastruktur; uanset hvor vigtige familiepolitiske foranstaltninger er, slår deres indflydelse på den demografiske udvikling kun langsomt igennem. Derudover er afvandringen af unge kvalificerede mennesker i mange regioner et større problem end den faktiske fødselsrate for de tilbageværende personer i regionen; |
| --- | --- |

19.

bifalder i den forbindelse Kommissionens meddelelse om »Fremme af solidaritet mellem generationerne«. Regionsudvalget advarer dog om, at foranstaltninger, der sigter på at forbedre familiernes vilkår og forene familie- og arbejdsliv bliver det eneste politiske svar på den demografiske udvikling. Mange regioner må reagere meget konkret på den demografiske udvikling ved at tilpasse serviceudbud og infrastruktur; uanset hvor vigtige familiepolitiske foranstaltninger er, slår deres indflydelse på den demografiske udvikling kun langsomt igennem. Derudover er afvandringen af unge kvalificerede mennesker i mange regioner et større problem end den faktiske fødselsrate for de tilbageværende personer i regionen;

| 20. | bifalder ideen i meddelelsen om »Fremme af solidaritet mellem generationerne« om etablering af en »alliance for familien« med henblik på at fremme den nødvendige udveksling af god praksis og omfattende oplysninger; tilråder dog udtrykkeligt, at denne »alliance for familien« ikke udelukkende ses som et instrument til opnåelse af højere fødselsrater, men som en generel reaktion på den demografiske udvikling. Regionsudvalget og dets tilknyttede lokale og regionale myndigheder bør integreres fuldt ud i alliancens arbejde og understreger deres vilje til at samarbejde konstruktivt og fremsætte forslag til den videre udformning af den europæiske generationspolitik; |
| --- | --- |

20.

bifalder ideen i meddelelsen om »Fremme af solidaritet mellem generationerne« om etablering af en »alliance for familien« med henblik på at fremme den nødvendige udveksling af god praksis og omfattende oplysninger; tilråder dog udtrykkeligt, at denne »alliance for familien« ikke udelukkende ses som et instrument til opnåelse af højere fødselsrater, men som en generel reaktion på den demografiske udvikling. Regionsudvalget og dets tilknyttede lokale og regionale myndigheder bør integreres fuldt ud i alliancens arbejde og understreger deres vilje til at samarbejde konstruktivt og fremsætte forslag til den videre udformning af den europæiske generationspolitik;

| 21. | fremhæver den regionale skævhed i den demografiske udvikling. Regioner med vækst tiltrækker især unge og kvinder, samt mennesker med indvandrerbaggrund. Dette betyder, at de sociale forskelle som følge af segregationsprocesser tager til i disse regioner, hvilket på den ene side stiller større krav til integration og på den anden side medfører behov for en større indsats for at udbygge og forbedre en infrastruktur, der tager højde for en aldrende befolkning, så social udstødelse begrænses; |
| --- | --- |

21.

fremhæver den regionale skævhed i den demografiske udvikling. Regioner med vækst tiltrækker især unge og kvinder, samt mennesker med indvandrerbaggrund. Dette betyder, at de sociale forskelle som følge af segregationsprocesser tager til i disse regioner, hvilket på den ene side stiller større krav til integration og på den anden side medfører behov for en større indsats for at udbygge og forbedre en infrastruktur, der tager højde for en aldrende befolkning, så social udstødelse begrænses;

| 22. | anerkender, at integrationen af indvandrere er afgørende for samfundets fremtid. Udvalget går ud fra, at der på trods af en nødvendig styrket indsats for bedre at udnytte næste generations potentiale vil være et behov for højtkvalificeret arbejdskraft fra ikke-europæiske stater. Den vigtige konkurrence om højtkvalificeret arbejdskraft vil dog kun i begrænset omfang få konsekvenser for den demografiske udvikling; |
| --- | --- |

22.

anerkender, at integrationen af indvandrere er afgørende for samfundets fremtid. Udvalget går ud fra, at der på trods af en nødvendig styrket indsats for bedre at udnytte næste generations potentiale vil være et behov for højtkvalificeret arbejdskraft fra ikke-europæiske stater. Den vigtige konkurrence om højtkvalificeret arbejdskraft vil dog kun i begrænset omfang få konsekvenser for den demografiske udvikling;

| 23. | gør opmærksom på, at regioner i tilbagegang ikke kun mister en del af befolkningsgrundlaget, de mister først og fremmest unge (i gruppen af 20-55-årige) og kvinder samt højtuddannede. Regioner i tilbagegang er modsat regioner i vækst ikke mål for indvandring. Herved opstår der, inden for rammerne af de samme tendenser på makroniveau, meget forskellige problemstillinger i de europæiske regioner; |
| --- | --- |

23.

gør opmærksom på, at regioner i tilbagegang ikke kun mister en del af befolkningsgrundlaget, de mister først og fremmest unge (i gruppen af 20-55-årige) og kvinder samt højtuddannede. Regioner i tilbagegang er modsat regioner i vækst ikke mål for indvandring. Herved opstår der, inden for rammerne af de samme tendenser på makroniveau, meget forskellige problemstillinger i de europæiske regioner;

| 24. | gør i denne forbindelse opmærksom på problemet med pleje- omsorgsbehovet fremover. Regioner i tilbagegang mister uforholdsmæssigt mange indbyggere i den aktive alder. Ældrebyrden stiger ikke lige meget overalt. Bl.a. på baggrund af udviklingen inden for privat hjemmepleje skærper afvandringen af unge mennesker problemerne med hensyn til, hvordan plejekrævende mennesker i fremtiden får dækket deres behov. Derfor vil betydningen af sociale ydelser udbudt i offentligt eller privat regi netop tage til i tilbagegangsregionerne; |
| --- | --- |

24.

gør i denne forbindelse opmærksom på problemet med pleje- omsorgsbehovet fremover. Regioner i tilbagegang mister uforholdsmæssigt mange indbyggere i den aktive alder. Ældrebyrden stiger ikke lige meget overalt. Bl.a. på baggrund af udviklingen inden for privat hjemmepleje skærper afvandringen af unge mennesker problemerne med hensyn til, hvordan plejekrævende mennesker i fremtiden får dækket deres behov. Derfor vil betydningen af sociale ydelser udbudt i offentligt eller privat regi netop tage til i tilbagegangsregionerne;

| 25. | mener, at det er nødvendigt at se nærmere på de meget modsatrettede udviklingstendenser på regionalt niveau og fremskaffe det nødvendige datagrundlag med henblik på en vurdering af disse tendenser. I den forbindelse er det nødvendigt, at de lokale, regionale og nationale data er sammenlignelige. Dette bør ske i form af en fortløbende »socio-demografisk overvågning«; |
| --- | --- |

25.

mener, at det er nødvendigt at se nærmere på de meget modsatrettede udviklingstendenser på regionalt niveau og fremskaffe det nødvendige datagrundlag med henblik på en vurdering af disse tendenser. I den forbindelse er det nødvendigt, at de lokale, regionale og nationale data er sammenlignelige. Dette bør ske i form af en fortløbende »socio-demografisk overvågning«;

| 26. | fremhæver den særlige udvikling i de central- og østeuropæiske medlemsstater og de nye tyske delstater. I disse regioner mærkes konsekvenserne af faldende fødselstal og en ændret demografisk struktur for tiden tydeligst og derudover sker forandringerne nærmest i lyntempo. Disse regioner oplever en udvikling, som i de fleste europæiske regioner først vil optræde senere eller i afdæmpet form. Regionsudvalget ser i støtten til disse regioner, f. eks. inden for rammerne af Kommissionens initiativ »Regioner for økonomisk forandring«, muligheden for at udvikle egnede redskaber til håndtering af de demografiske forandringer i hele Europa; |
| --- | --- |

26.

fremhæver den særlige udvikling i de central- og østeuropæiske medlemsstater og de nye tyske delstater. I disse regioner mærkes konsekvenserne af faldende fødselstal og en ændret demografisk struktur for tiden tydeligst og derudover sker forandringerne nærmest i lyntempo. Disse regioner oplever en udvikling, som i de fleste europæiske regioner først vil optræde senere eller i afdæmpet form. Regionsudvalget ser i støtten til disse regioner, f. eks. inden for rammerne af Kommissionens initiativ »Regioner for økonomisk forandring«, muligheden for at udvikle egnede redskaber til håndtering af de demografiske forandringer i hele Europa;

| 27. | henleder opmærksomheden på de problemer, som mindretalskulturer i medlemsstaterne står over for. Disse mindretal er, hvad angår bevarelsen af deres kultur og sprog, især sårbare over for de udfordringer, der er forbundet med befolkningsbevægelser og demografiske ændringer. Ændringer i sammensætningen af fællesskaber og familier fører til ændringer i vaner og sprogbrug, som fællesskaber er nødt til at foregribe og forberede sig på. Regionsudvalget anmoder kommissæren for flersprogethed om at sikre, at EU tager højde herfor i sine sociale og kulturelle politikker og fremmer god praksis, hvad angår initiativer til støtte for mindretalssprog; |
| --- | --- |

27.

henleder opmærksomheden på de problemer, som mindretalskulturer i medlemsstaterne står over for. Disse mindretal er, hvad angår bevarelsen af deres kultur og sprog, især sårbare over for de udfordringer, der er forbundet med befolkningsbevægelser og demografiske ændringer. Ændringer i sammensætningen af fællesskaber og familier fører til ændringer i vaner og sprogbrug, som fællesskaber er nødt til at foregribe og forberede sig på. Regionsudvalget anmoder kommissæren for flersprogethed om at sikre, at EU tager højde herfor i sine sociale og kulturelle politikker og fremmer god praksis, hvad angår initiativer til støtte for mindretalssprog;

| 28. | konstaterer, at den nuværende demografiske udfordring er enestående i den europæiske historie. Der findes derfor ingen færdige opskrifter på, hvordan de europæiske samfund bør håndtere denne udvikling. Globalt set har kun Japan et lignende erfaringsgrundlag. Derfor bifalder Regionsudvalget Kommissionens fleksible holdning til emnet; |
| --- | --- |

28.

konstaterer, at den nuværende demografiske udfordring er enestående i den europæiske historie. Der findes derfor ingen færdige opskrifter på, hvordan de europæiske samfund bør håndtere denne udvikling. Globalt set har kun Japan et lignende erfaringsgrundlag. Derfor bifalder Regionsudvalget Kommissionens fleksible holdning til emnet;

| 29. | mener, at Kommissionens meddelelse i for høj grad koncentrerer sig om følgevirkningerne af den forventede stigning i den forventede levetid. Det mindst lige så vigtige spørgsmål om håndtering af følgerne af et faldende befolkningstal og de dermed forbundne krav til omstilling i de berørte regioner berøres ikke. Selvom disse problemer snarere skal løses på nationalt og regionalt niveau er de alligevel, der hvor infrastrukturen er berørt, genstand for en nødvendig debat om brugen af midlerne fra strukturfondene; |
| --- | --- |

29.

mener, at Kommissionens meddelelse i for høj grad koncentrerer sig om følgevirkningerne af den forventede stigning i den forventede levetid. Det mindst lige så vigtige spørgsmål om håndtering af følgerne af et faldende befolkningstal og de dermed forbundne krav til omstilling i de berørte regioner berøres ikke. Selvom disse problemer snarere skal løses på nationalt og regionalt niveau er de alligevel, der hvor infrastrukturen er berørt, genstand for en nødvendig debat om brugen af midlerne fra strukturfondene;

| 30. | mener i den forbindelse at det er nødvendigt at se nærmere på de europæiske strategiers ensidige satsning på vækst. Regioner med faldende befolkningstal må satse på andre udviklingsstrategier, infrastrukturen skal kunne fastholdes og finansieres af den reducerede befolkning, regionale udviklingsstrategier skal tage skyldigt hensyn til de behov, der opstår som følge af et faldende befolkningstal. Dette betyder dog ikke, at der skal investeres mindre, der skal investeres anderledes. Den økonomiske og samfundsmæssige udviklings problematik ved faldende befolkningstal og store regionale forskelle er af kvalitativ og ikke i første række kvantitativ art. Dette betyder, at den hidtidige fokusering på en vækstorienteret politik må suppleres med et koncept for tilbagegang og omlægning; |
| --- | --- |

30.

mener i den forbindelse at det er nødvendigt at se nærmere på de europæiske strategiers ensidige satsning på vækst. Regioner med faldende befolkningstal må satse på andre udviklingsstrategier, infrastrukturen skal kunne fastholdes og finansieres af den reducerede befolkning, regionale udviklingsstrategier skal tage skyldigt hensyn til de behov, der opstår som følge af et faldende befolkningstal. Dette betyder dog ikke, at der skal investeres mindre, der skal investeres anderledes. Den økonomiske og samfundsmæssige udviklings problematik ved faldende befolkningstal og store regionale forskelle er af kvalitativ og ikke i første række kvantitativ art. Dette betyder, at den hidtidige fokusering på en vækstorienteret politik må suppleres med et koncept for tilbagegang og omlægning;

| 31. | konstaterer, at følgende politiske rammebetingelser er nødvendige for en effektiv håndtering af de udfordringer, der følger af den demografiske udvikling:






  — | Det må undgås at støtte en uproduktiv konkurrence mellem byer og regioner om flere indbyggere. Større og stærkere byer og regioner tiltrækker mennesker på grund af deres attraktivitet eller andre incitamenter. Dette sker imidlertid på bekostning af andre byer og regioner, hvilket resulterer i, at den demografiske situation i disse områder forværres. |
| --- | --- | --- |

31.

konstaterer, at følgende politiske rammebetingelser er nødvendige for en effektiv håndtering af de udfordringer, der følger af den demografiske udvikling:

—

Det må undgås at støtte en uproduktiv konkurrence mellem byer og regioner om flere indbyggere. Større og stærkere byer og regioner tiltrækker mennesker på grund af deres attraktivitet eller andre incitamenter. Dette sker imidlertid på bekostning af andre byer og regioner, hvilket resulterer i, at den demografiske situation i disse områder forværres.

| — | De højere forvaltningsniveauer skal inddrages tidligt i forsøget på at finde løsninger. Regionerne må i højere grad udvikle fælles, grænseoverskridende strategier baseret på samarbejde. |
| --- | --- |

—

De højere forvaltningsniveauer skal inddrages tidligt i forsøget på at finde løsninger. Regionerne må i højere grad udvikle fælles, grænseoverskridende strategier baseret på samarbejde.

| — | Gennem information om følgerne af den demografiske udvikling, skal samfundet involveres på et tidligt tidspunkt, så alle samfundsmæssige aktører kan tilrettelægge deres handlinger med henblik på konsekvenserne af denne udvikling. |
| --- | --- |

—

Gennem information om følgerne af den demografiske udvikling, skal samfundet involveres på et tidligt tidspunkt, så alle samfundsmæssige aktører kan tilrettelægge deres handlinger med henblik på konsekvenserne af denne udvikling.

| — | Regeringer bør fastsætte en række betingelser for at bremse de demografiske ændringer. Ved politikudformningen i alle medlemsstaterne bør der tages hensyn til unge kvinder, der ønsker at kombinere karriere og familieliv, og der bør derfor indføres flere sociale støtteordninger. Lignende ordninger bør være tilgængelige for de ældre, der skal kunne nyde godt af en mere fleksibel tilrettelæggelse af arbejdet; |
| --- | --- |

—

Regeringer bør fastsætte en række betingelser for at bremse de demografiske ændringer. Ved politikudformningen i alle medlemsstaterne bør der tages hensyn til unge kvinder, der ønsker at kombinere karriere og familieliv, og der bør derfor indføres flere sociale støtteordninger. Lignende ordninger bør være tilgængelige for de ældre, der skal kunne nyde godt af en mere fleksibel tilrettelæggelse af arbejdet;

| 32. | mener derfor at det er nødvendigt at støtte regionalt tilpassede strategier, der sikrer befolkningen den bedst mulige adgang til forsyningspligtydelser, IKT-tjenester og uddannelse; |
| --- | --- |

32.

mener derfor at det er nødvendigt at støtte regionalt tilpassede strategier, der sikrer befolkningen den bedst mulige adgang til forsyningspligtydelser, IKT-tjenester og uddannelse;

| 33. | understreger, at de demografiske forandringer gør det nødvendigt med en ny tilgang til livslange erhvervskarrierer. I såvel det private erhvervsliv som det offentlige bliver en bedre udnyttelse af ældre arbejdstageres erfaringer afgørende. Det er vigtigt, at de ældre indrømmes mere fleksibilitet i de sidste år af deres arbejdsliv. Initiativer som f.eks. telearbejde, flekstid og gradvis tilbagetrækning er vigtige valg, som ældre arbejdstagere bør have mulighed for at træffe, og som kan få dem til at blive længere på arbejdsmarkedet. De europæiske samfund og frem for alt arbejdsmarkedets parter bør udvikle nye modeller for fordelingen af den erhvervsaktive periode, for på den ene side at skabe bedre beskæftigelsesmuligheder for unge og på den anden side fremme mulighederne for at arbejde i en højere alder; |
| --- | --- |

33.

understreger, at de demografiske forandringer gør det nødvendigt med en ny tilgang til livslange erhvervskarrierer. I såvel det private erhvervsliv som det offentlige bliver en bedre udnyttelse af ældre arbejdstageres erfaringer afgørende. Det er vigtigt, at de ældre indrømmes mere fleksibilitet i de sidste år af deres arbejdsliv. Initiativer som f.eks. telearbejde, flekstid og gradvis tilbagetrækning er vigtige valg, som ældre arbejdstagere bør have mulighed for at træffe, og som kan få dem til at blive længere på arbejdsmarkedet. De europæiske samfund og frem for alt arbejdsmarkedets parter bør udvikle nye modeller for fordelingen af den erhvervsaktive periode, for på den ene side at skabe bedre beskæftigelsesmuligheder for unge og på den anden side fremme mulighederne for at arbejde i en højere alder;

| 34. | kræver en styrkelse af livslang læring som borgernes ret og et krav der stilles til borgerne, så de kan leve op til de nye udfordringer, erhvervslivet og samfundet konstant stiller dem over for; |
| --- | --- |

34.

kræver en styrkelse af livslang læring som borgernes ret og et krav der stilles til borgerne, så de kan leve op til de nye udfordringer, erhvervslivet og samfundet konstant stiller dem over for;

| 35. | konstaterer, at det i regioner med tilbagegang er nødvendigt at tilpasse forsyningspligtydelser, infrastruktur og samfundsmæssige aktiviteter til befolkningstallet og den reducerede efterspørgsel. Udfordringerne i de senest tiltrådte central- og østeuropæiske lande, samt det østlige Tyskland viser, at politiske modeller for reduktion og omstilling af infrastruktur kan blive et spørgsmål om regionernes fremtidige konkurrenceevne; |
| --- | --- |

35.

konstaterer, at det i regioner med tilbagegang er nødvendigt at tilpasse forsyningspligtydelser, infrastruktur og samfundsmæssige aktiviteter til befolkningstallet og den reducerede efterspørgsel. Udfordringerne i de senest tiltrådte central- og østeuropæiske lande, samt det østlige Tyskland viser, at politiske modeller for reduktion og omstilling af infrastruktur kan blive et spørgsmål om regionernes fremtidige konkurrenceevne;

| 36. | mener, at det er nødvendigt at evaluere, om strukturfondene og ELFUL generelt tager tilstrækkeligt hensyn til de behov, der opstår som følge af de demografiske forandringer. Udvalget bifalder derfor Kommissionens udmelding om inden udgangen af 2008 at vedtage en meddelelse indeholdende forslag til, hvordan der skal tages bedre hensyn til en aldrende befolknings behov, idet man vil lægge særlig vægt på strukturfondenes potentielle rolle på dette område; |
| --- | --- |

36.

mener, at det er nødvendigt at evaluere, om strukturfondene og ELFUL generelt tager tilstrækkeligt hensyn til de behov, der opstår som følge af de demografiske forandringer. Udvalget bifalder derfor Kommissionens udmelding om inden udgangen af 2008 at vedtage en meddelelse indeholdende forslag til, hvordan der skal tages bedre hensyn til en aldrende befolknings behov, idet man vil lægge særlig vægt på strukturfondenes potentielle rolle på dette område;

| 37. | opfordrer i denne forbindelse til også at evaluere strukturfondenes og ELFUL's rolle med henblik på, om instrumenterne tager tilstrækkeligt hensyn til behovene i henholdsvis regioner i vækst og regioner i tilbagegang. Derudover anmoder Regionsudvalget om, at denne evaluering tidsmæssigt kommer til at foregå, så resultaterne foreligger i første halvdel af støtteperioden. Regionsudvalget forventer af Kommissionen, at emnet »Demografiske forandringer« dukker op blandt hovedpunkterne i mål-3-programmerne/Interreg IV C; |
| --- | --- |

37.

opfordrer i denne forbindelse til også at evaluere strukturfondenes og ELFUL's rolle med henblik på, om instrumenterne tager tilstrækkeligt hensyn til behovene i henholdsvis regioner i vækst og regioner i tilbagegang. Derudover anmoder Regionsudvalget om, at denne evaluering tidsmæssigt kommer til at foregå, så resultaterne foreligger i første halvdel af støtteperioden. Regionsudvalget forventer af Kommissionen, at emnet »Demografiske forandringer« dukker op blandt hovedpunkterne i mål-3-programmerne/Interreg IV C;

| 38. | gør opmærksom på, at byer med stor tilvandring står over for betydelige problemer i forbindelse med integrationen af de forskellige befolkningsgrupper. Demografiske ændringer berører de enkelte befolkningsgrupper i forskellig grad. Integrationen af unge med indvandrerbaggrund er en afgørende udfordring for de europæiske samfunds fremtid. I den forbindelse er særligt byerne konfronteret med, at den demografiske struktur i de forskellige befolkningsgrupper ændrer sig voldsomt; |
| --- | --- |

38.

gør opmærksom på, at byer med stor tilvandring står over for betydelige problemer i forbindelse med integrationen af de forskellige befolkningsgrupper. Demografiske ændringer berører de enkelte befolkningsgrupper i forskellig grad. Integrationen af unge med indvandrerbaggrund er en afgørende udfordring for de europæiske samfunds fremtid. I den forbindelse er særligt byerne konfronteret med, at den demografiske struktur i de forskellige befolkningsgrupper ændrer sig voldsomt;

| 39. | foreslår på baggrund af denne udvikling, at der på europæisk niveau skabes et overblik over specifikke regionale og lokale problemstillinger og udviklingstendenser, der kræver forskellige svar og strategier. Bilagets eksempler skal udgøre et bidrag til denne oversigt. |
| --- | --- |

39.

foreslår på baggrund af denne udvikling, at der på europæisk niveau skabes et overblik over specifikke regionale og lokale problemstillinger og udviklingstendenser, der kræver forskellige svar og strategier. Bilagets eksempler skal udgøre et bidrag til denne oversigt.

Bruxelles, den 6. juni 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

II.   Procedure

| Basisdokument | Kommissionens meddelelse »Den demografiske udvikling i Europa — En udfordring, men også en chance« |
| --- | --- |
| Referencedokument | KOM(2006) 571 endelig |
| Retsgrundlag | EF-traktatens artikel 265, stk. 1 |
| Forretningsordenens bestemmelser | |
| Kommissionens anmodning om udtalelse | 12.10.2006 |
| Præsidiets afgørelse | 25.4.2006 |
| Kompetence | Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik (ECOS) |
| Ordfører | Gerd Harms, befuldmægtiget repræsentant for delstaten Brandenburg vedrørende føderale og europæiske anliggender, statssekretær i statskancelliet (DE/PSE) |
| Informationsnote | 14.12.2006 |
| Behandling i underudvalget | 2.2.2007 |
| Vedtagelse i underudvalget | 30.3.2007 |
| Afstemningsresultat | Vedtaget med flertal |
| Vedtagelse på plenarforsamlingen | 6./7.6.2007, plenarforsamlingen den 6. juni |
| Tidligere udtalelse | Udtalelse om grønbogen »Demografiske ændringer — behov for ny solidaritet mellem generationerne«
  CdR 152/2005 endelig  (1)— KOM(2005) 94 endelig |

Basisdokument

Basisdokument

Kommissionens meddelelse »Den demografiske udvikling i Europa — En udfordring, men også en chance«

Referencedokument

Referencedokument

KOM(2006) 571 endelig

Retsgrundlag

Retsgrundlag

EF-traktatens artikel 265, stk. 1

Forretningsordenens bestemmelser

Forretningsordenens bestemmelser

Kommissionens anmodning om udtalelse

Kommissionens anmodning om udtalelse

12.10.2006

Præsidiets afgørelse

Præsidiets afgørelse

25.4.2006

Kompetence

Kompetence

Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik (ECOS)

Ordfører

Ordfører

Gerd Harms, befuldmægtiget repræsentant for delstaten Brandenburg vedrørende føderale og europæiske anliggender, statssekretær i statskancelliet (DE/PSE)

Informationsnote

Informationsnote

14.12.2006

Behandling i underudvalget

Behandling i underudvalget

2.2.2007

Vedtagelse i underudvalget

Vedtagelse i underudvalget

30.3.2007

Afstemningsresultat

Afstemningsresultat

Vedtaget med flertal

Vedtagelse på plenarforsamlingen

Vedtagelse på plenarforsamlingen

6./7.6.2007, plenarforsamlingen den 6. juni

Tidligere udtalelse

Tidligere udtalelse

Udtalelse om grønbogen »Demografiske ændringer — behov for ny solidaritet mellem generationerne«

CdR 152/2005 endelig  (1)— KOM(2005) 94 endelig

1

---

(1)  EUT C 115 af 16.5.2006, s. 61.

1

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/7

---

Regionsudvalgets udtalelse »Udvidelsespakken 2006 — Integrationskapacitet«

(2007/C 197/02)

REGIONSUDVALGET

| — | mener, at integrationskapacitet er en betingelse, der på relevant vis skal tages med i overvejelserne, når det gælder tempoet i udvidelsesprocessen, og ikke et påskud for at blokere optagelse i EU eller et yderligere kriterium; ser snarere integrationskapacitet som en afgørende faktor for gennemsigtighed, der først og fremmest vedrører EU og dernæst kandidatlandene; |
| --- | --- |

—

mener, at integrationskapacitet er en betingelse, der på relevant vis skal tages med i overvejelserne, når det gælder tempoet i udvidelsesprocessen, og ikke et påskud for at blokere optagelse i EU eller et yderligere kriterium; ser snarere integrationskapacitet som en afgørende faktor for gennemsigtighed, der først og fremmest vedrører EU og dernæst kandidatlandene;

| — | mener, at udvidelse af EU først og fremmest betyder at gennemføre et fælles politisk projekt, der er baseret på værdier og principper ligesom på fælles politikker og institutioner, og integrationskapacitet bør derfor ses som et instrument til at fastholde disse principper, værdier og politikker samt velfungerende EU-institutioner. For at hindre, at det fælles politiske projekt udvandes, bør det styrkes ved de kommende udvidelser; |
| --- | --- |

—

mener, at udvidelse af EU først og fremmest betyder at gennemføre et fælles politisk projekt, der er baseret på værdier og principper ligesom på fælles politikker og institutioner, og integrationskapacitet bør derfor ses som et instrument til at fastholde disse principper, værdier og politikker samt velfungerende EU-institutioner. For at hindre, at det fælles politiske projekt udvandes, bør det styrkes ved de kommende udvidelser;

| — | påpeger, at EU's kapacitet til at integrere nye lande i EU især afspejles i EU's finansielle kapacitet til at gennemføre dets politikker, især den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken, eller arbejdsmarkedets kapacitet til at optage nye arbejdstagere fra nye medlemsstater samt EU's institutioners kapacitet til effektivt at arbejde med et større antal medlemsstater i henhold til det, som blev bestemt på Det Europæiske Råd i København; |
| --- | --- |

—

påpeger, at EU's kapacitet til at integrere nye lande i EU især afspejles i EU's finansielle kapacitet til at gennemføre dets politikker, især den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken, eller arbejdsmarkedets kapacitet til at optage nye arbejdstagere fra nye medlemsstater samt EU's institutioners kapacitet til effektivt at arbejde med et større antal medlemsstater i henhold til det, som blev bestemt på Det Europæiske Råd i København;

| — | påpeger, at der i forbindelse med hver udvidelsesproces, som vanskeligt kan finde sted på basis af de hidtidige traktater, herunder især ikke uden en ændring af Nice-traktaten og med uændrede finansielle overslag, bør stilles krav om, at alle EU-institutioner og -organer bidrager til vurderingen af alle ændringer; |
| --- | --- |

—

påpeger, at der i forbindelse med hver udvidelsesproces, som vanskeligt kan finde sted på basis af de hidtidige traktater, herunder især ikke uden en ændring af Nice-traktaten og med uændrede finansielle overslag, bør stilles krav om, at alle EU-institutioner og -organer bidrager til vurderingen af alle ændringer;

| — | finder, at det ville være et skridt i den rigtige retning at inddrage Regionsudvalget i reformen af EU's finansieringssystem, som bør finde sted sideløbende med den institutionelle reformproces og som ikke kan være adskilt fra udvidelsespolitikken; er i den sammenhæng overbevist om, at det er umuligt at opnå »mere Europa« med færre ressourcer, og at det for den kommende finansstrukturs vedkommende er yderst vigtigt at koncentrere sig om områder, der giver en europæisk merværdi. |
| --- | --- |

—

finder, at det ville være et skridt i den rigtige retning at inddrage Regionsudvalget i reformen af EU's finansieringssystem, som bør finde sted sideløbende med den institutionelle reformproces og som ikke kan være adskilt fra udvidelsespolitikken; er i den sammenhæng overbevist om, at det er umuligt at opnå »mere Europa« med færre ressourcer, og at det for den kommende finansstrukturs vedkommende er yderst vigtigt at koncentrere sig om områder, der giver en europæisk merværdi.

I.   Politiske anbefalinger

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2006-2007. Inkl. som bilag en særrapport om EU's evne til at integrere nye medlemmer

KOM(2006) 649 endelig.

REGIONSUDVALGET

»Integrationskapacitet« og EU-udvidelse

| 1. | mener, at integrationskapacitet er en betingelse, der på relevant vis skal tages med i overvejelserne, når det gælder tempoet i udvidelsesprocessen, og ikke et påskud for at blokere optagelse i EU eller et yderligere kriterium; ser snarere integrationskapacitet som en afgørende faktor for gennemsigtighed, der først og fremmest vedrører EU og dernæst kandidatlandene; |
| --- | --- |

1.

mener, at integrationskapacitet er en betingelse, der på relevant vis skal tages med i overvejelserne, når det gælder tempoet i udvidelsesprocessen, og ikke et påskud for at blokere optagelse i EU eller et yderligere kriterium; ser snarere integrationskapacitet som en afgørende faktor for gennemsigtighed, der først og fremmest vedrører EU og dernæst kandidatlandene;

| 2. | tilslutter sig derfor Rådets konklusioner af december 2006, hvori integrationskapacitet ses som en af nøglerne til at sikre fornyet tilslutning til udvidelsespolitikken fra borgerne; |
| --- | --- |

2.

tilslutter sig derfor Rådets konklusioner af december 2006, hvori integrationskapacitet ses som en af nøglerne til at sikre fornyet tilslutning til udvidelsespolitikken fra borgerne;

| 3. | påpeger, at EU's kapacitet til at integrere nye lande i EU især afspejles i: EU's finansielle kapacitet til at gennemføre dets politikker, især den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken, eller arbejdsmarkedets kapacitet til at optage nye arbejdstagere fra nye medlemsstater samt EU's institutioners kapacitet til effektivt at arbejde med et større antal medlemsstater i henhold til det, som blev bestemt på Det Europæiske Råd i København; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at EU's kapacitet til at integrere nye lande i EU især afspejles i: EU's finansielle kapacitet til at gennemføre dets politikker, især den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken, eller arbejdsmarkedets kapacitet til at optage nye arbejdstagere fra nye medlemsstater samt EU's institutioners kapacitet til effektivt at arbejde med et større antal medlemsstater i henhold til det, som blev bestemt på Det Europæiske Råd i København;

| 4. | understreger, at ved udvidelser bør EU kunne bevare sin kapacitet til at handle og tage beslutninger ved at iværksætte effektive fælles politikker; EU bør derfor lade sin udvidelsespolitik afhænge af kapaciteten til at bevare sin specifikke institutionelle, finansielle og politiske struktur. Udvidelsen må ikke betyde, at denne struktur svækkes, og den oprindeligt fastlagte målsætning og hensigt må ikke bringes i fare; |
| --- | --- |

4.

understreger, at ved udvidelser bør EU kunne bevare sin kapacitet til at handle og tage beslutninger ved at iværksætte effektive fælles politikker; EU bør derfor lade sin udvidelsespolitik afhænge af kapaciteten til at bevare sin specifikke institutionelle, finansielle og politiske struktur. Udvidelsen må ikke betyde, at denne struktur svækkes, og den oprindeligt fastlagte målsætning og hensigt må ikke bringes i fare;

| 5. | mener, at udvidelse af EU først og fremmest betyder at gennemføre et fælles politisk projekt, der er baseret på værdier og principper ligesom på fælles politikker og institutioner, og integrationskapacitet bør derfor ses som et instrument til at fastholde disse principper, værdier og politikker samt velfungerende EU-institutioner. For at hindre, at det fælles politiske projekt udvandes, bør det styrkes ved de kommende udvidelser; |
| --- | --- |

5.

mener, at udvidelse af EU først og fremmest betyder at gennemføre et fælles politisk projekt, der er baseret på værdier og principper ligesom på fælles politikker og institutioner, og integrationskapacitet bør derfor ses som et instrument til at fastholde disse principper, værdier og politikker samt velfungerende EU-institutioner. For at hindre, at det fælles politiske projekt udvandes, bør det styrkes ved de kommende udvidelser;

| 6. | mener, at den nuværende debat om integrationskapacitet er kommet for sent. Den burde have fundet sted under forhandlingerne om Agenda 2000 og derefter umiddelbart før hver yderligere udvidelse samt under forhandlingerne om de finansielle overslag 2007-2013; |
| --- | --- |

6.

mener, at den nuværende debat om integrationskapacitet er kommet for sent. Den burde have fundet sted under forhandlingerne om Agenda 2000 og derefter umiddelbart før hver yderligere udvidelse samt under forhandlingerne om de finansielle overslag 2007-2013;

| 7. | noterer sig den manglende balance i den måde, Kommissionens dokument fremlægger debatten om integrationskapacitet, da denne mere ses som ansøgerlandenes ansvar end EU's ansvar; |
| --- | --- |

7.

noterer sig den manglende balance i den måde, Kommissionens dokument fremlægger debatten om integrationskapacitet, da denne mere ses som ansøgerlandenes ansvar end EU's ansvar;

| 8. | påpeger, at der i forbindelse med hver udvidelsesproces, som vanskeligt kan finde sted på basis af de hidtidige traktater, herunder især ikke uden en ændring af Nice-traktaten og med uændrede finansielle overslag, bør stilles krav om, at alle EU-institutioner og -organer bidrager til vurderingen af alle ændringer (f.eks. vedrørende reglerne for det indre marked, EU's budget og finanser eller institutionernes funktion), som er nødvendige for en vellykket udvidelse. Regionale og lokale myndigheder spiller sammen med nationale parlamenter og civilsamfundet en vigtig rolle i denne vurdering, når det gælder samfundets accept (samfundets evne til at optage nye europæiske borgere, som deler samme værdier og skaber en fælles identitet og et fælles medborgerskab med det sigte at arbejde hen imod en stadig snævrere sammenslutning mellem de europæiske folk); |
| --- | --- |

8.

påpeger, at der i forbindelse med hver udvidelsesproces, som vanskeligt kan finde sted på basis af de hidtidige traktater, herunder især ikke uden en ændring af Nice-traktaten og med uændrede finansielle overslag, bør stilles krav om, at alle EU-institutioner og -organer bidrager til vurderingen af alle ændringer (f.eks. vedrørende reglerne for det indre marked, EU's budget og finanser eller institutionernes funktion), som er nødvendige for en vellykket udvidelse. Regionale og lokale myndigheder spiller sammen med nationale parlamenter og civilsamfundet en vigtig rolle i denne vurdering, når det gælder samfundets accept (samfundets evne til at optage nye europæiske borgere, som deler samme værdier og skaber en fælles identitet og et fælles medborgerskab med det sigte at arbejde hen imod en stadig snævrere sammenslutning mellem de europæiske folk);

| 9. | mener, at EU under forhandlingerne med et kandidatland bør være i stand til at sikre sig, at hensynet til integrationskapaciteten respekteres, og det bør foregå parallelt med overvågningen af, om Københavnskriterierne for hvert enkelt kandidatlands vedkommende er iagttaget; tilslutter sig derfor kritikken fra Europa-Parlamentet, som har fundet Kommissionens svar utilstrækkeligt, da den ikke er gået i detaljer omkring de nuværende forhandlinger hvad angår integrationskapacitet og ikke anfører, hvilke principper, der ligger til grund for definitionen; |
| --- | --- |

9.

mener, at EU under forhandlingerne med et kandidatland bør være i stand til at sikre sig, at hensynet til integrationskapaciteten respekteres, og det bør foregå parallelt med overvågningen af, om Københavnskriterierne for hvert enkelt kandidatlands vedkommende er iagttaget; tilslutter sig derfor kritikken fra Europa-Parlamentet, som har fundet Kommissionens svar utilstrækkeligt, da den ikke er gået i detaljer omkring de nuværende forhandlinger hvad angår integrationskapacitet og ikke anfører, hvilke principper, der ligger til grund for definitionen;

| 10. | forventer, at Kommissionen under fasen forud for de næste udvidelser analyserer udvidelsens indvirkning på de forskellige berørte politikker og deres finansiering samt på EU's institutionelle struktur; dette bør også omfatte en analyse af de forskellige reformprocesser, der gennemføres i ansøgerlandene, især i henseende til større inddragelse af borgerne i optagelsesprocessen samt administrativ decentralisering; |
| --- | --- |

10.

forventer, at Kommissionen under fasen forud for de næste udvidelser analyserer udvidelsens indvirkning på de forskellige berørte politikker og deres finansiering samt på EU's institutionelle struktur; dette bør også omfatte en analyse af de forskellige reformprocesser, der gennemføres i ansøgerlandene, især i henseende til større inddragelse af borgerne i optagelsesprocessen samt administrativ decentralisering;

| 11. | foreslår at institutionerne fremmer foranstaltninger, der gør det muligt for borgerne og for de organisationer, som repræsenterer dem, at fremføre og udveksle synspunkter offentligt vedrørende integrationsprocessen; |
| --- | --- |

11.

foreslår at institutionerne fremmer foranstaltninger, der gør det muligt for borgerne og for de organisationer, som repræsenterer dem, at fremføre og udveksle synspunkter offentligt vedrørende integrationsprocessen;

| 12. | mener i den sammenhæng, at det er påkrævet med en særlig analyse af samhørighedspolitikkens fremtid, og understreger, at det kan være nyttigt at foretage simulationer af de mulige udvidelsers forskellige scenarier; en sådan analyse af integrationskapaciteten for en af EU's vigtigste politikker — økonomisk og socialt set med hensyn til synlig merværdi for borgerne i EU — bør gennemføres i samarbejde med Regionsudvalget; |
| --- | --- |

12.

mener i den sammenhæng, at det er påkrævet med en særlig analyse af samhørighedspolitikkens fremtid, og understreger, at det kan være nyttigt at foretage simulationer af de mulige udvidelsers forskellige scenarier; en sådan analyse af integrationskapaciteten for en af EU's vigtigste politikker — økonomisk og socialt set med hensyn til synlig merværdi for borgerne i EU — bør gennemføres i samarbejde med Regionsudvalget;

| 13. | er dog bevidst om vanskeligheden ved at måle integrationskapaciteten, da den pr. definition er statisk, ligesom selve de midler, som ydes af EU for at opnå målene, også eventuelt kan blive ændret i årenes løb; efterlyser derfor en klarere definition på integrationskapacitet og på, hvordan den skal måles; |
| --- | --- |

13.

er dog bevidst om vanskeligheden ved at måle integrationskapaciteten, da den pr. definition er statisk, ligesom selve de midler, som ydes af EU for at opnå målene, også eventuelt kan blive ændret i årenes løb; efterlyser derfor en klarere definition på integrationskapacitet og på, hvordan den skal måles;

| 14. | understreger, at de regionale og lokale myndigheder bør inddrages direkte i konsekvensanalyserne af de enkelte EU-politikker, som vedrører dem, når de eventuelt ændres som følge af udvidelsen. Det er særlig vigtigt for regioner, som grænser op til kandidatlande; |
| --- | --- |

14.

understreger, at de regionale og lokale myndigheder bør inddrages direkte i konsekvensanalyserne af de enkelte EU-politikker, som vedrører dem, når de eventuelt ændres som følge af udvidelsen. Det er særlig vigtigt for regioner, som grænser op til kandidatlande;

| 15. | støtter Europa-Parlamentets anmodning om at afgive samstemmende udtalelse ikke alene ved forhandlingernes afslutning, men også før de indledes; |
| --- | --- |

15.

støtter Europa-Parlamentets anmodning om at afgive samstemmende udtalelse ikke alene ved forhandlingernes afslutning, men også før de indledes;

| 16. | minder om sin beslutning om at nedsætte arbejdsgrupper (Det Vestlige Balkan, Kroatien og Tyrkiet) som praktiske redskaber til at støtte ansøgerlandenes regionale og lokale myndigheder i deres arbejde med kapacitetsopbygning og udvikling af den nødvendige politiske dialog mellem EU og disse lande; håber også, at arbejdsgrupperne kan udvikles til blandede rådgivende udvalg, i henhold til de forskellige associeringsaftaler og blive talerør for ansøgerlandenes regionale og lokale myndigheder under hele forhandlingsfasen; |
| --- | --- |

16.

minder om sin beslutning om at nedsætte arbejdsgrupper (Det Vestlige Balkan, Kroatien og Tyrkiet) som praktiske redskaber til at støtte ansøgerlandenes regionale og lokale myndigheder i deres arbejde med kapacitetsopbygning og udvikling af den nødvendige politiske dialog mellem EU og disse lande; håber også, at arbejdsgrupperne kan udvikles til blandede rådgivende udvalg, i henhold til de forskellige associeringsaftaler og blive talerør for ansøgerlandenes regionale og lokale myndigheder under hele forhandlingsfasen;

| 17. | understreger, at debatten om integrationskapacitet bør følges op af alternative udveje, som skal indkredses i det tilfælde et kandidatland eller andre lande, som har anmodet om optagelse, får afslag på optagelse, som f.eks. styrkelse af den europæiske naboskabspolitik eller indførelse af praktiske arrangementer (f.eks. frihandelsaftale eller territorialt samarbejde), der lægger op til forskellige former for integration og/eller privilegerede partnerskaber; |
| --- | --- |

17.

understreger, at debatten om integrationskapacitet bør følges op af alternative udveje, som skal indkredses i det tilfælde et kandidatland eller andre lande, som har anmodet om optagelse, får afslag på optagelse, som f.eks. styrkelse af den europæiske naboskabspolitik eller indførelse af praktiske arrangementer (f.eks. frihandelsaftale eller territorialt samarbejde), der lægger op til forskellige former for integration og/eller privilegerede partnerskaber;

Institutionel og finansiel reform

| 18. | er enigt i Det Europæiske Råds konklusioner af december 2006 og understreger samtidig, at det institutionelle spørgsmål bør løses før yderligere udvidelser og før valget til Europa-Parlamentet i 2009; gentager opfordringen til, at man i reformprocessen søger at finde veje til at sikre, at EU's beslutningsprocedurer fungerer bedre, og samtidig styrke borgernes og de regionale og lokale myndigheders inddragelse i EU's lovgivningsproces og dermed knæsætter princippet om forvaltning på forskellige myndighedsniveauer i et udvidet EU; |
| --- | --- |

18.

er enigt i Det Europæiske Råds konklusioner af december 2006 og understreger samtidig, at det institutionelle spørgsmål bør løses før yderligere udvidelser og før valget til Europa-Parlamentet i 2009; gentager opfordringen til, at man i reformprocessen søger at finde veje til at sikre, at EU's beslutningsprocedurer fungerer bedre, og samtidig styrke borgernes og de regionale og lokale myndigheders inddragelse i EU's lovgivningsproces og dermed knæsætter princippet om forvaltning på forskellige myndighedsniveauer i et udvidet EU;

| 19. | finder, at det ville være et skridt i den rigtige retning at inddrage Regionsudvalget i reformen af EU's finansieringssystem, som bør finde sted sideløbende med den institutionelle reformproces og som ikke kan være adskilt fra udvidelsespolitikken; er i den sammenhæng overbevist om, at det er umuligt at opnå »mere Europa« med færre ressourcer, og at det for den kommende finansstrukturs vedkommende er yderst vigtigt at koncentrere sig om områder, der giver en europæisk merværdi; |
| --- | --- |

19.

finder, at det ville være et skridt i den rigtige retning at inddrage Regionsudvalget i reformen af EU's finansieringssystem, som bør finde sted sideløbende med den institutionelle reformproces og som ikke kan være adskilt fra udvidelsespolitikken; er i den sammenhæng overbevist om, at det er umuligt at opnå »mere Europa« med færre ressourcer, og at det for den kommende finansstrukturs vedkommende er yderst vigtigt at koncentrere sig om områder, der giver en europæisk merværdi;

Gennemsigtighed og kommunikation for at vinde tilslutning i offentligheden

| 20. | bifalder Kommissionens forslag om åbenhed i optagelsesforhandlingerne med kandidatlandene, der skal styrke udvidelsesprocessens demokratiske legitimitet og mindske afstanden mellem borgerne og deres politiske ledere, som deltager i beslutninger vedrørende optagelser og udvidelser; finder det hensigtsmæssigt — for at nå dette mål og sikre større kvalitet i forhandlingerne — at inddrage kandidatlandenes civilsamfund, regionale og lokale myndigheder og Regionsudvalget aktivt i optagelsesprocessens forskellige faser i forbindelse med screeningen af kapitlerne om samhørighedspolitik og decentralisering; |
| --- | --- |

20.

bifalder Kommissionens forslag om åbenhed i optagelsesforhandlingerne med kandidatlandene, der skal styrke udvidelsesprocessens demokratiske legitimitet og mindske afstanden mellem borgerne og deres politiske ledere, som deltager i beslutninger vedrørende optagelser og udvidelser; finder det hensigtsmæssigt — for at nå dette mål og sikre større kvalitet i forhandlingerne — at inddrage kandidatlandenes civilsamfund, regionale og lokale myndigheder og Regionsudvalget aktivt i optagelsesprocessens forskellige faser i forbindelse med screeningen af kapitlerne om samhørighedspolitik og decentralisering;

| 21. | understreger, at Kommissionen — i tråd med ønsket om gennemsigtighed og åbenhed over for borgerne — bør offentliggøre sin årlige rapport om kandidatlandene og de potentielle kandidatlande på disse landes egne sprog for at styrke kvaliteten af tiltrædelsesprocessen og give borgerne mulighed for at deltage i den nationale debat om tiltrædelse af EU; |
| --- | --- |

21.

understreger, at Kommissionen — i tråd med ønsket om gennemsigtighed og åbenhed over for borgerne — bør offentliggøre sin årlige rapport om kandidatlandene og de potentielle kandidatlande på disse landes egne sprog for at styrke kvaliteten af tiltrædelsesprocessen og give borgerne mulighed for at deltage i den nationale debat om tiltrædelse af EU;

| 22. | understreger endvidere, at optagelsesprocessen i sin nuværende form har en tendens til at være topstyret og ikke nødvendigvis er underlagt demokratisk kontrol fra kandidatlandenes nationale parlament eller regionale og lokale myndigheder under hele tiltrædelsesprocessen, ligesom den heller ikke inddrager borgerne, de politiske partier, civilsamfundet og de lokale og regionale myndigheder direkte. Konsekvenser:






  a) | De pålagte fremskyndelser af kandidatlandenes moderniserings- og demokratiseringsprocesser er ikke altid foregået med borgernes tilslutning. |
| --- | --- | --- |

22.

understreger endvidere, at optagelsesprocessen i sin nuværende form har en tendens til at være topstyret og ikke nødvendigvis er underlagt demokratisk kontrol fra kandidatlandenes nationale parlament eller regionale og lokale myndigheder under hele tiltrædelsesprocessen, ligesom den heller ikke inddrager borgerne, de politiske partier, civilsamfundet og de lokale og regionale myndigheder direkte. Konsekvenser:

a)

De pålagte fremskyndelser af kandidatlandenes moderniserings- og demokratiseringsprocesser er ikke altid foregået med borgernes tilslutning.

| b) | Forandringerne er ikke altid gået hånd i hånd med den administrative decentraliseringsproces, som imidlertid spiller en katalysatorrolle i forhold til både demokratisering og folkelig opbakning. |
| --- | --- |

b)

Forandringerne er ikke altid gået hånd i hånd med den administrative decentraliseringsproces, som imidlertid spiller en katalysatorrolle i forhold til både demokratisering og folkelig opbakning.

| c) | De interne politiske og sociale reformer, som udvidelsespolitikken kræver, finder sted i for det første forvaltningsmæssige strukturer, nationale såvel regionale som lokale, der generelt er svage og som skulle have gavn af videnoverførsel fra andre europæiske myndigheder, og for det andet under respekt for mangfoldighed og nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

c)

De interne politiske og sociale reformer, som udvidelsespolitikken kræver, finder sted i for det første forvaltningsmæssige strukturer, nationale såvel regionale som lokale, der generelt er svage og som skulle have gavn af videnoverførsel fra andre europæiske myndigheder, og for det andet under respekt for mangfoldighed og nærhedsprincippet;

| 23. | mener derfor, at det kan være nyttigt at foreslå en mere deltagelsesbaseret tilgang, bl.a. ved hjælp af partnerskabsordninger, som allerede har vist sig at være afgørende, når det handler om at få befolkninger til at lære hinanden at kende, at hjælpe kandidatlandenes administrationer med at bekæmpe korruption i den offentlige forvaltning og at tilskynde lokale, regionale og nationale regeringer til at gennemføre de nødvendige reformer af det administrative apparat og retsvæsenet; |
| --- | --- |

23.

mener derfor, at det kan være nyttigt at foreslå en mere deltagelsesbaseret tilgang, bl.a. ved hjælp af partnerskabsordninger, som allerede har vist sig at være afgørende, når det handler om at få befolkninger til at lære hinanden at kende, at hjælpe kandidatlandenes administrationer med at bekæmpe korruption i den offentlige forvaltning og at tilskynde lokale, regionale og nationale regeringer til at gennemføre de nødvendige reformer af det administrative apparat og retsvæsenet;

| 24. | tilslutter sig den tilgang, som støttes af Europa-Parlamentet og Kommissionen om den rolle, som de regionale og lokale myndigheder har spillet på kommunikationsområdet. Den politik bør i endnu højere grad decentraliseres og åbnes for civilsamfundets bidrag, så der opnås opbakning fra offentligheden, i såvel medlemsstater som kandidatlande, ligesom gennemsigtigheden og ansvarligheden i udvidelsesprocessen bør styrkes af hensyn til den størst mulige opbakning til udvidelsesprocessen; støtter derfor Kommissionens forslag, men mener samtidig, at Kommissionen ikke må fralægge sig sit politiske ansvar for kommunikationspolitik i forbindelse med udvidelser og opfordrer den derfor til over for de regionale og lokale myndigheder at promovere anvendelsen af instrumenter, som skaber et vellykket resultat i forhold til den fælles indsats; |
| --- | --- |

24.

tilslutter sig den tilgang, som støttes af Europa-Parlamentet og Kommissionen om den rolle, som de regionale og lokale myndigheder har spillet på kommunikationsområdet. Den politik bør i endnu højere grad decentraliseres og åbnes for civilsamfundets bidrag, så der opnås opbakning fra offentligheden, i såvel medlemsstater som kandidatlande, ligesom gennemsigtigheden og ansvarligheden i udvidelsesprocessen bør styrkes af hensyn til den størst mulige opbakning til udvidelsesprocessen; støtter derfor Kommissionens forslag, men mener samtidig, at Kommissionen ikke må fralægge sig sit politiske ansvar for kommunikationspolitik i forbindelse med udvidelser og opfordrer den derfor til over for de regionale og lokale myndigheder at promovere anvendelsen af instrumenter, som skaber et vellykket resultat i forhold til den fælles indsats;

| 25. | opfordrer EU's budgetmyndighed til at yde finansielle bidrag til den indsats, som EU-medlemsstaternes regionale og lokale myndigheder skal iværksætte, og stiller midler til rådighed for målrettet tilrettelæggelse af oplysningskampagner om udvidelsen på regionalt og lokalt plan samt til at støtte de regionale og lokale forvaltninger i medlemsstaterne og i kandidatlandene i rollen som formidlere af det europæiske budskab. |
| --- | --- |

25.

opfordrer EU's budgetmyndighed til at yde finansielle bidrag til den indsats, som EU-medlemsstaternes regionale og lokale myndigheder skal iværksætte, og stiller midler til rådighed for målrettet tilrettelæggelse af oplysningskampagner om udvidelsen på regionalt og lokalt plan samt til at støtte de regionale og lokale forvaltninger i medlemsstaterne og i kandidatlandene i rollen som formidlere af det europæiske budskab.

Bruxelles, den 6. juni 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

II.   Procedure

| Basisdokument | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2006-2007. Inkl. som bilag en særrapport om EU's evne til at integrere nye medlemmer |
| --- | --- |
| Reference | KOM(2006) 649 endelig |
| Retsgrundlag | EF-traktatens artikel 265, stk. 1 |
| Forretningsordenens bestemmelser | |
| Kommissionens anmodning om udtalelse | 8.11.2006 |
| Præsidiets henvisning | 25.4.2006 |
| Det kompetente underudvalg | Underudvalget for Forbindelser Udadtil og Decentraliseret Samarbejde (RELEX) |
| Ordfører | Isidoro Gottardo (IT/EPP), medlem af kommunalbestyrelsen i Sacile (provinsen Pordenone) |
| Informationsnote | 7.12.2006 |
| Behandlet i underudvalget | 25.1.2007 |
| Vedtaget i underudvalget | 29.3.2007 |
| Afstemningsresultat i underudvalget | Vedtaget med et flertal af stemmer for |
| Vedtaget på plenum | 6.6.2007 |
| Tidligere RU-udtalelser | CdR 115/2006 fin (1), om udtalelse om Kommissionens meddelelse om »Det vestlige Balkan på vej mod EU: styrke stabiliteten og øge velstanden« (KOM(2006) 27 endelig). Ordfører: Franz Schausberger (AT/PPE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 11. oktober 2006
  CdR 50/2006 fin (2), udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Civilsamfundsdialogen mellem EU og ansøgerlandene« (KOM(2005) 290 endelig). Ordfører: Isidoro Gottardo (IT/PPE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 27. april 2006
  CdR 499/2004 fin (3), udtalelse om Forslag til Rådets afgørelse om principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Kroatien (KOM(2004) 275 endelig). Ordfører: Isidoro Gottardo (IT/PPE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 13. oktober 2005
  CdR 495/2004 fin (4), udtalelse om Europa-Kommissionens henstilling vedrørende Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse (KOM(2004) 656 endelig). Ordfører: Helene Lund (DK/PSE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 6. juli 2005 |

Basisdokument

Basisdokument

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2006-2007. Inkl. som bilag en særrapport om EU's evne til at integrere nye medlemmer

Reference

Reference

KOM(2006) 649 endelig

Retsgrundlag

Retsgrundlag

EF-traktatens artikel 265, stk. 1

Forretningsordenens bestemmelser

Forretningsordenens bestemmelser

Kommissionens anmodning om udtalelse

Kommissionens anmodning om udtalelse

8.11.2006

Præsidiets henvisning

Præsidiets henvisning

25.4.2006

Det kompetente underudvalg

Det kompetente underudvalg

Underudvalget for Forbindelser Udadtil og Decentraliseret Samarbejde (RELEX)

Ordfører

Ordfører

Isidoro Gottardo (IT/EPP), medlem af kommunalbestyrelsen i Sacile (provinsen Pordenone)

Informationsnote

Informationsnote

7.12.2006

Behandlet i underudvalget

Behandlet i underudvalget

25.1.2007

Vedtaget i underudvalget

Vedtaget i underudvalget

29.3.2007

Afstemningsresultat i underudvalget

Afstemningsresultat i underudvalget

Vedtaget med et flertal af stemmer for

Vedtaget på plenum

Vedtaget på plenum

6.6.2007

Tidligere RU-udtalelser

Tidligere RU-udtalelser

CdR 115/2006 fin (1), om udtalelse om Kommissionens meddelelse om »Det vestlige Balkan på vej mod EU: styrke stabiliteten og øge velstanden« (KOM(2006) 27 endelig). Ordfører: Franz Schausberger (AT/PPE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 11. oktober 2006

1

CdR 50/2006 fin (2), udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Civilsamfundsdialogen mellem EU og ansøgerlandene« (KOM(2005) 290 endelig). Ordfører: Isidoro Gottardo (IT/PPE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 27. april 2006

2

CdR 499/2004 fin (3), udtalelse om Forslag til Rådets afgørelse om principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Kroatien (KOM(2004) 275 endelig). Ordfører: Isidoro Gottardo (IT/PPE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 13. oktober 2005

3

CdR 495/2004 fin (4), udtalelse om Europa-Kommissionens henstilling vedrørende Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse (KOM(2004) 656 endelig). Ordfører: Helene Lund (DK/PSE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 6. juli 2005

4

---

(1)  EUT C 51 af 6.3.2007, s. 16.

1

(2)  EUT C 206 af 29.8.2006, s. 23.

2

(3)  EUT C 81 af 4.4.2006, s. 42.

3

(4)  EUT C 31 af 7.2.2006, s. 11.

4

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/12

---

Regionsudvalgets udtalelse »Udvidelsespakken 2006 — Kandidatlandene«

(2007/C 197/03)

REGIONSUDVALGET

minder om, at udvidelsen har været en succes for Den Europæiske Union og Europa som helhed, og

| — | understreger, at et regionalt og lokalt perspektiv på udvidelsesprocessen er vigtigt for at sikre intern stabilitet, hvor demokrati på græsrodsniveau spiller en afgørende rolle; |
| --- | --- |

—

understreger, at et regionalt og lokalt perspektiv på udvidelsesprocessen er vigtigt for at sikre intern stabilitet, hvor demokrati på græsrodsniveau spiller en afgørende rolle;

| — | understreger betydningen af fortsat opfyldelse af de politiske københavnskriterier; det er især vigtigt at styrke ytringsfrihed, religionsfrihed, kvinders rettigheder, mindretalsrettigheder og fagforeningers rettigheder samt at opgradere de institutionelle rammer for menneskerettigheder; |
| --- | --- |

—

understreger betydningen af fortsat opfyldelse af de politiske københavnskriterier; det er især vigtigt at styrke ytringsfrihed, religionsfrihed, kvinders rettigheder, mindretalsrettigheder og fagforeningers rettigheder samt at opgradere de institutionelle rammer for menneskerettigheder;

| — | understreger, at den politiske opfølgning af udvidelsesprocessen på nationalt, regionalt og lokalt niveau er en stor udfordring i betragtning af spørgsmålets relevans for EU's fremtid. Det er årsagen til, at Regionsudvalget besluttede at nedsætte en arbejdsgruppe om Kroatien til fremme af dialogen med alle interessepartnere med henblik på at fastlægge udvalgets politiske position; |
| --- | --- |

—

understreger, at den politiske opfølgning af udvidelsesprocessen på nationalt, regionalt og lokalt niveau er en stor udfordring i betragtning af spørgsmålets relevans for EU's fremtid. Det er årsagen til, at Regionsudvalget besluttede at nedsætte en arbejdsgruppe om Kroatien til fremme af dialogen med alle interessepartnere med henblik på at fastlægge udvalgets politiske position;

| — | bifalder Kroatiens fremskridt med hensyn til opfyldelse af de politiske og økonomiske kriterier og gennemførelse af EU-lovgivningen samt stabilitets- og associeringsaftalen og bifalder de kroatiske myndigheders videre opfyldelse af de politiske københavnskriterier; |
| --- | --- |

—

bifalder Kroatiens fremskridt med hensyn til opfyldelse af de politiske og økonomiske kriterier og gennemførelse af EU-lovgivningen samt stabilitets- og associeringsaftalen og bifalder de kroatiske myndigheders videre opfyldelse af de politiske københavnskriterier;

| — | bifalder de omfattende reformer, som er blevet iværksat i Tyrkiet, men er bekymret over den aftagende reformhastighed og minder om, at etableringen af et blandet rådgivende udvalg med Tyrkiet fortsat er udvalgets politiske mål; |
| --- | --- |

—

bifalder de omfattende reformer, som er blevet iværksat i Tyrkiet, men er bekymret over den aftagende reformhastighed og minder om, at etableringen af et blandet rådgivende udvalg med Tyrkiet fortsat er udvalgets politiske mål;

| — | bifalder Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens fortsatte reformfremskridt, og at den er nået langt med at opfylde de politiske københavnskriterier, men noterer, at reformhastigheden er aftaget i 2006. |
| --- | --- |

—

bifalder Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens fortsatte reformfremskridt, og at den er nået langt med at opfylde de politiske københavnskriterier, men noterer, at reformhastigheden er aftaget i 2006.

I.   Politiske anbefalinger

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2006-2007, inkl. som bilag en særrapport om EU's evne til at integrere nye medlemsstater

KOM(2006) 649 endelig

Generelle anbefalinger

Regionsudvalget

| 1. | minder om, at de successive udvidelser lige fra starten har været en vigtig del af det europæiske projekt; |
| --- | --- |

1.

minder om, at de successive udvidelser lige fra starten har været en vigtig del af det europæiske projekt;

| 2. | anerkender, at udvidelsesprocessen spiller en vigtig rolle for en demokratisk og stabil udvikling i tiltrædelseslandene, for stabiliteten i den europæiske region og for Den Europæiske Unions sikkerhed; |
| --- | --- |

2.

anerkender, at udvidelsesprocessen spiller en vigtig rolle for en demokratisk og stabil udvikling i tiltrædelseslandene, for stabiliteten i den europæiske region og for Den Europæiske Unions sikkerhed;

| 3. | minder om, at udvidelsen har været en succes for Den Europæiske Union og Europa som helhed. Den har været med til at overvinde Europas deling og bidraget til fred og stabilitet på hele kontinentet; |
| --- | --- |

3.

minder om, at udvidelsen har været en succes for Den Europæiske Union og Europa som helhed. Den har været med til at overvinde Europas deling og bidraget til fred og stabilitet på hele kontinentet;

| 4. | understreger vigtigheden af et regionalt og lokalt perspektiv på udvidelsesprocessen og anerkender de regionale og lokale politikkers betydning for at sikre intern stabilitet, hvor demokrati på græsrodsniveau spiller en afgørende rolle; |
| --- | --- |

4.

understreger vigtigheden af et regionalt og lokalt perspektiv på udvidelsesprocessen og anerkender de regionale og lokale politikkers betydning for at sikre intern stabilitet, hvor demokrati på græsrodsniveau spiller en afgørende rolle;

| 5. | påpeger, at alle lande, som søger om medlemskab af Den Europæiske Union, må vurderes ud fra egne meritter, hvad angår tilpasningen til de strenge medlemskabskriterier; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at alle lande, som søger om medlemskab af Den Europæiske Union, må vurderes ud fra egne meritter, hvad angår tilpasningen til de strenge medlemskabskriterier;

| 6. | understreger, at god europæisk forvaltningspraksis, baseret på nærheds- og proportionalitetsprincippet, kan opnås gennem decentralisering, uden at der pålægges nogen ensartet model; |
| --- | --- |

6.

understreger, at god europæisk forvaltningspraksis, baseret på nærheds- og proportionalitetsprincippet, kan opnås gennem decentralisering, uden at der pålægges nogen ensartet model;

| 7. | påpeger, at en afbalanceret overførsel af beføjelser og ressourcer til de decentraliserede myndigheder er afgørende for en effektiv udøvelse af lokalt og regionalt demokrati; |
| --- | --- |

7.

påpeger, at en afbalanceret overførsel af beføjelser og ressourcer til de decentraliserede myndigheder er afgørende for en effektiv udøvelse af lokalt og regionalt demokrati;

| 8. | opfordrer til samarbejde og udveksling af erfaringer og eksempler på god praksis fra førtiltrædelsespolitikken, der blev implementeret sammen med de lokale og regionale myndigheder i EU's medlemsstater og kandidatlandene. |
| --- | --- |

8.

opfordrer til samarbejde og udveksling af erfaringer og eksempler på god praksis fra førtiltrædelsespolitikken, der blev implementeret sammen med de lokale og regionale myndigheder i EU's medlemsstater og kandidatlandene.

Kroatien

Regionsudvalget

| 9. | bifalder fremskridtene med at opfylde de politiske og økonomiske kriterier og gennemføre fællesskabslovgivningen samt stabilitets- og associeringsaftalen og er tilfreds, hvad angår den videre opfyldelse af de politiske københavnskriterier; |
| --- | --- |

9.

bifalder fremskridtene med at opfylde de politiske og økonomiske kriterier og gennemføre fællesskabslovgivningen samt stabilitets- og associeringsaftalen og er tilfreds, hvad angår den videre opfyldelse af de politiske københavnskriterier;

| 10. | understreger, at den politiske opfølgning af udvidelsesprocessen på nationalt, regionalt og lokalt niveau er en stor udfordring i betragtning af spørgsmålets relevans for EU's fremtid. Det er årsagen til, at Regionsudvalget besluttede at nedsætte en arbejdsgruppe om Kroatien til fremme af dialogen med alle interessepartnere med henblik på at fastlægge udvalgets politiske position; |
| --- | --- |

10.

understreger, at den politiske opfølgning af udvidelsesprocessen på nationalt, regionalt og lokalt niveau er en stor udfordring i betragtning af spørgsmålets relevans for EU's fremtid. Det er årsagen til, at Regionsudvalget besluttede at nedsætte en arbejdsgruppe om Kroatien til fremme af dialogen med alle interessepartnere med henblik på at fastlægge udvalgets politiske position;

| 11. | påpeger, at det via denne arbejdsgruppe har i sinde at fremme en permanent dialog med de politiske repræsentanter i Kroatien. Arbejdsgruppen skal desuden fremme og støtte informations- og kommunikationskampagner om udvidelsen i Den Europæiske Unions og Kroatiens byer og regioner; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at det via denne arbejdsgruppe har i sinde at fremme en permanent dialog med de politiske repræsentanter i Kroatien. Arbejdsgruppen skal desuden fremme og støtte informations- og kommunikationskampagner om udvidelsen i Den Europæiske Unions og Kroatiens byer og regioner;

| 12. | understreger, at én måde, hvorpå velstand og stabilitet kan udvikles i Kroatien og Det Vestlige Balkan, er via et aktivt samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder hen over grænserne; |
| --- | --- |

12.

understreger, at én måde, hvorpå velstand og stabilitet kan udvikles i Kroatien og Det Vestlige Balkan, er via et aktivt samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder hen over grænserne;

| 13. | bifalder, at en strategi for at reformere den offentlige forvaltning er under udarbejdelse, og gør opmærksom på, at det er nødvendigt at se på kapaciteten i de lokale og regionale forvaltninger; |
| --- | --- |

13.

bifalder, at en strategi for at reformere den offentlige forvaltning er under udarbejdelse, og gør opmærksom på, at det er nødvendigt at se på kapaciteten i de lokale og regionale forvaltninger;

| 14. | anser det for vigtigt, at regeringen er begyndt at gennemføre strategier for at reformere retsvæsenet og bekæmpe korruption og er tilfreds med, at Kroatien har gjort fremskridt, hvad angår mindretal og flygtninges ret til at vende hjem, men understreger behovet for yderligere reformer på alle disse områder og anbefaler, at fremskridtene især fremskyndes på de sidste to områder; |
| --- | --- |

14.

anser det for vigtigt, at regeringen er begyndt at gennemføre strategier for at reformere retsvæsenet og bekæmpe korruption og er tilfreds med, at Kroatien har gjort fremskridt, hvad angår mindretal og flygtninges ret til at vende hjem, men understreger behovet for yderligere reformer på alle disse områder og anbefaler, at fremskridtene især fremskyndes på de sidste to områder;

| 15. | understreger behovet for gode demokratiske og decentrale styringsformer for at tilgodese borgernes behov og påpeger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i gennemførelsen af reformpolitikker; |
| --- | --- |

15.

understreger behovet for gode demokratiske og decentrale styringsformer for at tilgodese borgernes behov og påpeger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i gennemførelsen af reformpolitikker;

| 16. | er tilfreds med, at Kroatien fortsat arbejder fuldt sammen med Den Internationale Krigsforbryderdomstol, og understreger, at der er brug for yderligere fremskridt, hvad angår krigsforbrydelsessager, herunder vidnebeskyttelse; |
| --- | --- |

16.

er tilfreds med, at Kroatien fortsat arbejder fuldt sammen med Den Internationale Krigsforbryderdomstol, og understreger, at der er brug for yderligere fremskridt, hvad angår krigsforbrydelsessager, herunder vidnebeskyttelse;

| 17. | anbefaler, at der gøres fremskridt i forbindelse med udbud af offentlige kontrakter, så der sikres gennemsigtige procedurer på alle forvaltningsniveauer; |
| --- | --- |

17.

anbefaler, at der gøres fremskridt i forbindelse med udbud af offentlige kontrakter, så der sikres gennemsigtige procedurer på alle forvaltningsniveauer;

| 18. | bifalder den seneste regionalpolitiske udvikling og koordineringen af strukturinstrumenter, men gør opmærksom på behovet for større forvaltningskapacitet med henblik på gennemførelse af EU-støtte. |
| --- | --- |

18.

bifalder den seneste regionalpolitiske udvikling og koordineringen af strukturinstrumenter, men gør opmærksom på behovet for større forvaltningskapacitet med henblik på gennemførelse af EU-støtte.

Tyrkiet

Regionsudvalget

| 19. | bifalder de omfattende reformer, som er blevet iværksat i Tyrkiet, men er bekymret over den aftagende reformhastighed; |
| --- | --- |

19.

bifalder de omfattende reformer, som er blevet iværksat i Tyrkiet, men er bekymret over den aftagende reformhastighed;

| 20. | understreger, at den politiske opfølgning af udvidelsesprocessen på nationalt, regionalt og lokalt niveau er en stor udfordring i betragtning af spørgsmålets relevans for EU's fremtid. Det er årsagen til, at Regionsudvalget besluttede at nedsætte en arbejdsgruppe om forbindelserne med Tyrkiet til fremme af dialogen med alle interessepartnere med henblik på at lægge udvalgets politiske position fast; |
| --- | --- |

20.

understreger, at den politiske opfølgning af udvidelsesprocessen på nationalt, regionalt og lokalt niveau er en stor udfordring i betragtning af spørgsmålets relevans for EU's fremtid. Det er årsagen til, at Regionsudvalget besluttede at nedsætte en arbejdsgruppe om forbindelserne med Tyrkiet til fremme af dialogen med alle interessepartnere med henblik på at lægge udvalgets politiske position fast;

| 21. | minder om, at etableringen af et blandet rådgivende udvalg med Tyrkiet fortsat er udvalgets politiske mål; |
| --- | --- |

21.

minder om, at etableringen af et blandet rådgivende udvalg med Tyrkiet fortsat er udvalgets politiske mål;

| 22. | påpeger, at det via denne arbejdsgruppe har i sinde at fremme en permanent dialog med de politiske repræsentanter i Tyrkiet; arbejdsgruppen skal desuden fremme og støtte informations- og kommunikationskampagner om udvidelsen i Den Europæiske Unions og Tyrkiets byer og regioner; |
| --- | --- |

22.

påpeger, at det via denne arbejdsgruppe har i sinde at fremme en permanent dialog med de politiske repræsentanter i Tyrkiet; arbejdsgruppen skal desuden fremme og støtte informations- og kommunikationskampagner om udvidelsen i Den Europæiske Unions og Tyrkiets byer og regioner;

| 23. | understreger, at opfyldelsen af de politiske københavnskriterier skal fortsætte, især når det gælder styrkelsen af ytringsfriheden, religionsfriheden, kvinders rettigheder, mindretalsrettigheder og fagforeningers rettigheder og en yderligere opgradering af de institutionelle rammer for menneskerettigheder; |
| --- | --- |

23.

understreger, at opfyldelsen af de politiske københavnskriterier skal fortsætte, især når det gælder styrkelsen af ytringsfriheden, religionsfriheden, kvinders rettigheder, mindretalsrettigheder og fagforeningers rettigheder og en yderligere opgradering af de institutionelle rammer for menneskerettigheder;

| 24. | gør opmærksom på betydningen af demokrati på græsrodsniveau og de lokale og regionale myndigheders vigtige rolle i forbindelse med gennemførelsen af disse politikker; |
| --- | --- |

24.

gør opmærksom på betydningen af demokrati på græsrodsniveau og de lokale og regionale myndigheders vigtige rolle i forbindelse med gennemførelsen af disse politikker;

| 25. | understreger vigtigheden af lokale forvaltninger og byråds nøglerolle; |
| --- | --- |

25.

understreger vigtigheden af lokale forvaltninger og byråds nøglerolle;

| 26. | bifalder de nylige fremskridt med at etablere en ombudsmand for bilæggelse af tvister i forbindelse med den offentlige forvaltning; |
| --- | --- |

26.

bifalder de nylige fremskridt med at etablere en ombudsmand for bilæggelse af tvister i forbindelse med den offentlige forvaltning;

| 27. | finder det afgørende, at lovrammerne for offentlige kontrakter forbedres, så der sikres gennemsigtige og ansvarlige lokale styreformer, der kan levere centrale tjenesteydelser til borgerne; |
| --- | --- |

27.

finder det afgørende, at lovrammerne for offentlige kontrakter forbedres, så der sikres gennemsigtige og ansvarlige lokale styreformer, der kan levere centrale tjenesteydelser til borgerne;

| 28. | bifalder vedtagelsen af loven til etablering af regionale udviklingsagenturer og foreslår større gennemsigtighed og ansvarsforpligtelse i agenturernes forvaltning. |
| --- | --- |

28.

bifalder vedtagelsen af loven til etablering af regionale udviklingsagenturer og foreslår større gennemsigtighed og ansvarsforpligtelse i agenturernes forvaltning.

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

Regionsudvalget

| 29. | bifalder de fortsatte reformfremskridt, og at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien er nået langt med at opfylde de politiske københavnskriterier, men noterer, at reformhastigheden er aftaget i 2006; |
| --- | --- |

29.

bifalder de fortsatte reformfremskridt, og at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien er nået langt med at opfylde de politiske københavnskriterier, men noterer, at reformhastigheden er aftaget i 2006;

| 30. | bifalder, at valgene i juli 2006 generelt blev gennemført i henhold til internationale normer, men understreger, at der skal gøres en stor indsats for at løse de tilbageværende uregelmæssigheder, så disse normer er fuldt opfyldt ved de næste valg; |
| --- | --- |

30.

bifalder, at valgene i juli 2006 generelt blev gennemført i henhold til internationale normer, men understreger, at der skal gøres en stor indsats for at løse de tilbageværende uregelmæssigheder, så disse normer er fuldt opfyldt ved de næste valg;

| 31. | anbefaler, at korruptionsbekæmpelsen styrkes, så der sikres gennemsigtighed og demokratisk ansvar på alle niveauer, og at der gennemføres en reform af politiet og retsvæsenet; |
| --- | --- |

31.

anbefaler, at korruptionsbekæmpelsen styrkes, så der sikres gennemsigtighed og demokratisk ansvar på alle niveauer, og at der gennemføres en reform af politiet og retsvæsenet;

| 32. | understreger betydningen af en fuld gennemførelse af Ohrid-aftalen; |
| --- | --- |

32.

understreger betydningen af en fuld gennemførelse af Ohrid-aftalen;

| 33. | understreger betydningen af demokrati på græsrodsniveau og minder om den vigtige rolle, de lokale og regionale myndigheder kan spille, især for at sikre en korrekt gennemførelse af lovgivningen vedrørende mindretalsbeskyttelse og fremme af gode relationer mellem de etniske grupper; |
| --- | --- |

33.

understreger betydningen af demokrati på græsrodsniveau og minder om den vigtige rolle, de lokale og regionale myndigheder kan spille, især for at sikre en korrekt gennemførelse af lovgivningen vedrørende mindretalsbeskyttelse og fremme af gode relationer mellem de etniske grupper;

| 34. | ser positivt på gennemførelsen af tjenestemandsloven fra 2000 og de nylige decentraliseringstiltag og tilskynder kommunerne til at være proaktive, så de sikrer, at deres rettigheder og beføjelser respekteres; |
| --- | --- |

34.

ser positivt på gennemførelsen af tjenestemandsloven fra 2000 og de nylige decentraliseringstiltag og tilskynder kommunerne til at være proaktive, så de sikrer, at deres rettigheder og beføjelser respekteres;

| 35. | understreger, at forvaltningens uafhængighed og professionalisme bør sikres; |
| --- | --- |

35.

understreger, at forvaltningens uafhængighed og professionalisme bør sikres;

| 36. | opfordrer regeringen til at gøre en betydelig indsats for at tilpasse lovgivningen om regional udvikling til EU-lovgivningen og styrke den forvaltningsmæssige kapacitet på dette område for at sikre en effektiv gennemførelse af regionalpolitikken; |
| --- | --- |

36.

opfordrer regeringen til at gøre en betydelig indsats for at tilpasse lovgivningen om regional udvikling til EU-lovgivningen og styrke den forvaltningsmæssige kapacitet på dette område for at sikre en effektiv gennemførelse af regionalpolitikken;

| 37. | bifalder, at der er blevet iværksat forhandlinger med alle regionens lande om lempelse af visumregler og tilbagetagelse med henblik på en snarlig afslutning af forhandlingerne. Indgåelse af sådanne aftaler vil fremme de mellemfolkelige kontakter mellem EU og landene i Det Vestlige Balkan og øge rejsemulighederne, især for den yngre generation; |
| --- | --- |

37.

bifalder, at der er blevet iværksat forhandlinger med alle regionens lande om lempelse af visumregler og tilbagetagelse med henblik på en snarlig afslutning af forhandlingerne. Indgåelse af sådanne aftaler vil fremme de mellemfolkelige kontakter mellem EU og landene i Det Vestlige Balkan og øge rejsemulighederne, især for den yngre generation;

| 38. | opfordrer Europa-Kommissionen til at tage de nødvendige skridt for at tilvejebringe et retsgrundlag, der gør det muligt at oprette et blandet rådgivende udvalg Regionsudvalget-Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. |
| --- | --- |

38.

opfordrer Europa-Kommissionen til at tage de nødvendige skridt for at tilvejebringe et retsgrundlag, der gør det muligt at oprette et blandet rådgivende udvalg Regionsudvalget-Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.

Bruxelles, den 6. juni 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

II.   Procedure

| Basisdokument | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2006-2007, inkl. som bilag en særrapport om EU's evne til at integrere nye medlemsstater |
| --- | --- |
| Reference | KOM(2006) 649 endelig |
| Retsgrundlag | EF-traktatens artikel 265, stk. 1 |
| Forretningsordenens bestemmelser | |
| Kommissionens anmodning om udtalelse | 8.11.2006 |
| Præsidiets henvisning | 25.4.2006 |
| Det kompetente underudvalg | Underudvalget for Forbindelser Udadtil og Decentraliseret Samarbejde (RELEX) |
| Ordfører | Antti Liikkanen (FI/PSE), medlem af byrådet i Rovaniemi |
| Informationsnote | 7.12.2006 |
| Behandlet i underudvalget | 25.1.2007 |
| Vedtaget i underudvalget | 29.3.2007 |
| Afstemningsresultat i underudvalget | Vedtaget enstemmigt. Forenklet procedure art. 26 |
| Vedtaget på plenum | 6.6.2007 |
| Regionsudvalgets tidligere udtalelser | CDR 50/2006 fin (1), udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Civilsamfundsdialogen mellem EU og ansøgerlandene« (KOM(2005) 290 endelig). Ordfører: Isidore Gottardo (IT/PPE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 27.4.2006
  CdR 499/2004 fin (2), forslag til udtalelse om »Forslag til Rådets afgørelse om principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Kroatien«, KOM(2004) 275 endelig. Ordfører: Isidore Gottardo (IT/PPE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 10.10.2005
  CdR 495/2004 fin (3), udtalelse om »Europa-Kommissionens henstilling vedrørende Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse«, KOM(2004) 656 endelig. Ordfører: Helene Lund (DK/PSE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 6.7.2005 |

Basisdokument

Basisdokument

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2006-2007, inkl. som bilag en særrapport om EU's evne til at integrere nye medlemsstater

Reference

Reference

KOM(2006) 649 endelig

Retsgrundlag

Retsgrundlag

EF-traktatens artikel 265, stk. 1

Forretningsordenens bestemmelser

Forretningsordenens bestemmelser

Kommissionens anmodning om udtalelse

Kommissionens anmodning om udtalelse

8.11.2006

Præsidiets henvisning

Præsidiets henvisning

25.4.2006

Det kompetente underudvalg

Det kompetente underudvalg

Underudvalget for Forbindelser Udadtil og Decentraliseret Samarbejde (RELEX)

Ordfører

Ordfører

Antti Liikkanen (FI/PSE), medlem af byrådet i Rovaniemi

Informationsnote

Informationsnote

7.12.2006

Behandlet i underudvalget

Behandlet i underudvalget

25.1.2007

Vedtaget i underudvalget

Vedtaget i underudvalget

29.3.2007

Afstemningsresultat i underudvalget

Afstemningsresultat i underudvalget

Vedtaget enstemmigt. Forenklet procedure art. 26

Vedtaget på plenum

Vedtaget på plenum

6.6.2007

Regionsudvalgets tidligere udtalelser

Regionsudvalgets tidligere udtalelser

CDR 50/2006 fin (1), udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Civilsamfundsdialogen mellem EU og ansøgerlandene« (KOM(2005) 290 endelig). Ordfører: Isidore Gottardo (IT/PPE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 27.4.2006

1

CdR 499/2004 fin (2), forslag til udtalelse om »Forslag til Rådets afgørelse om principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Kroatien«, KOM(2004) 275 endelig. Ordfører: Isidore Gottardo (IT/PPE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 10.10.2005

2

CdR 495/2004 fin (3), udtalelse om »Europa-Kommissionens henstilling vedrørende Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse«, KOM(2004) 656 endelig. Ordfører: Helene Lund (DK/PSE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 6.7.2005

3

---

(1)  EUT C 206 af 29.8.2006, s. 23.

1

(2)  EUT C 81 af 4.4.2006, s. 42.

2

(3)  EUT C 31 af 7.2.2006, s. 11.

3

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/16

---

Regionsudvalgets udtalelse »Udvidelsespakken 2006 — Potentielle kandidatlande«

(2007/C 197/04)

REGIONSUDVALGET

| — | mener, at fremtiden for landene i det vestlige Balkan ligger i EU og anerkender de fremskridt, som de potentielle kandidatlande har gjort med hensyn til gennemførelsen af køreplanen for konkretisering af deres europæiske perspektiv; |
| --- | --- |

—

mener, at fremtiden for landene i det vestlige Balkan ligger i EU og anerkender de fremskridt, som de potentielle kandidatlande har gjort med hensyn til gennemførelsen af køreplanen for konkretisering af deres europæiske perspektiv;

| — | går samtidig ud fra, at en realistisk vurdering af de givne forudsætninger og opnåede fremskridt gør det klart, at der stadig eksisterer alvorlige problemer på centrale politiske og økonomiske områder, såvel som med henblik på civilsamfundet, hvis løsning vil kræve at alle parter gør sig store anstrengelser; |
| --- | --- |

—

går samtidig ud fra, at en realistisk vurdering af de givne forudsætninger og opnåede fremskridt gør det klart, at der stadig eksisterer alvorlige problemer på centrale politiske og økonomiske områder, såvel som med henblik på civilsamfundet, hvis løsning vil kræve at alle parter gør sig store anstrengelser;

| — | vil også gerne understrege, at spørgsmålet om, hvor hurtigt de potentielle kandidatlande tiltræder EU i første række afhænger af reformprocessens resultater i de enkelte lande. Samtidig må der også tages hensyn til EU's integrationsevne; |
| --- | --- |

—

vil også gerne understrege, at spørgsmålet om, hvor hurtigt de potentielle kandidatlande tiltræder EU i første række afhænger af reformprocessens resultater i de enkelte lande. Samtidig må der også tages hensyn til EU's integrationsevne;

| — | understreger i den forbindelse samtidig, at dette ikke udelukkende er et »teknisk« spørgsmål: integrationskapaciteten handler ikke kun om EU's institutionelle funktionsevne, men også om, at beslutningerne skal finde støtte hos befolkningen i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

—

understreger i den forbindelse samtidig, at dette ikke udelukkende er et »teknisk« spørgsmål: integrationskapaciteten handler ikke kun om EU's institutionelle funktionsevne, men også om, at beslutningerne skal finde støtte hos befolkningen i medlemsstaterne;

| — | påpeger, at mens et samarbejde mellem EU og det vestlige Balkan er iværksat vedrørende tiltag inden for handelsliberalisering, privatisering, reform af lovgivning og fremme af udenlandske investeringer, mangler der stadig en klar ramme for et samarbejde på regionalt og lokalt niveau. Regionsudvalgets arbejdsgruppe om det vestlige Balkan, som blev nedsat i februar 2006, danner en sådan ramme, som bør placere indenlandsk social og økonomisk udvikling på lokalt og regionalt niveau højere på EU's politiske dagsorden; |
| --- | --- |

—

påpeger, at mens et samarbejde mellem EU og det vestlige Balkan er iværksat vedrørende tiltag inden for handelsliberalisering, privatisering, reform af lovgivning og fremme af udenlandske investeringer, mangler der stadig en klar ramme for et samarbejde på regionalt og lokalt niveau. Regionsudvalgets arbejdsgruppe om det vestlige Balkan, som blev nedsat i februar 2006, danner en sådan ramme, som bør placere indenlandsk social og økonomisk udvikling på lokalt og regionalt niveau højere på EU's politiske dagsorden;

| — | minder om, at overvågningen af udvidelsesprocessen på nationalt, regionalt og lokalt niveau er en stor udfordring set i lyset af udvidelsens betydning for EU's fremtid og behovet for at stabilisere det vestlige Balkan. Derfor var det vigtigt for Regionsudvalget at skabe et politisk forum til fremme af udviklingen af denne proces, der inkluderer dialog med alle aktører med henblik på en klarlæggelse af de politiske holdninger. |
| --- | --- |

—

minder om, at overvågningen af udvidelsesprocessen på nationalt, regionalt og lokalt niveau er en stor udfordring set i lyset af udvidelsens betydning for EU's fremtid og behovet for at stabilisere det vestlige Balkan. Derfor var det vigtigt for Regionsudvalget at skabe et politisk forum til fremme af udviklingen af denne proces, der inkluderer dialog med alle aktører med henblik på en klarlæggelse af de politiske holdninger.

I.   Politiske anbefalinger

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2006-2007. Inkl. som bilag en særrapport om EU's evne til at integrere nye medlemmer

KOM(2006) 649 endelig.

REGIONSUDVALGET

Udvidelsesstrategi og generelle udfordringer

| 1. | mener, at fremtiden for landene i det vestlige Balkan ligger i EU og anerkender de fremskridt, som de potentielle kandidatlande har gjort med hensyn til gennemførelsen af køreplanen for konkretisering af deres europæiske perspektiv; |
| --- | --- |

1.

mener, at fremtiden for landene i det vestlige Balkan ligger i EU og anerkender de fremskridt, som de potentielle kandidatlande har gjort med hensyn til gennemførelsen af køreplanen for konkretisering af deres europæiske perspektiv;

| 2. | mener samtidig, at en realistisk vurdering af de givne forudsætninger og allerede opnåede fremskridt gør det klart, at der stadig eksisterer alvorlige problemer på centrale politiske og økonomiske områder, og hvad angår civilsamfundet, hvis løsning vil kræve, at alle parter gør sig store anstrengelser; |
| --- | --- |

2.

mener samtidig, at en realistisk vurdering af de givne forudsætninger og allerede opnåede fremskridt gør det klart, at der stadig eksisterer alvorlige problemer på centrale politiske og økonomiske områder, og hvad angår civilsamfundet, hvis løsning vil kræve, at alle parter gør sig store anstrengelser;

| 3. | bakker udtrykkeligt op om, at den for stabiliseringen af hele regionen nødvendige reformproces fortsættes; er imidlertid klar over det dilemma, et mere langsigtet tiltrædelsesperspektiv stiller de potentielle kandidatlande over for: jo mindre konkret målet om tiltrædelse forekommer, desto større er risikoen for, at reformprocessen mister sin dynamik. Dette må imidlertid ikke føre til en lempelse af tiltrædelseskriterierne eller en opgivelse af princippet om en streng overholdelse af de stillede betingelser; gør opmærksom på, at det må dreje sig om at skabe incitamenter for og yde hjælp til, at reformprocessen fortsættes på alle niveauer; |
| --- | --- |

3.

bakker udtrykkeligt op om, at den for stabiliseringen af hele regionen nødvendige reformproces fortsættes; er imidlertid klar over det dilemma, et mere langsigtet tiltrædelsesperspektiv stiller de potentielle kandidatlande over for: jo mindre konkret målet om tiltrædelse forekommer, desto større er risikoen for, at reformprocessen mister sin dynamik. Dette må imidlertid ikke føre til en lempelse af tiltrædelseskriterierne eller en opgivelse af princippet om en streng overholdelse af de stillede betingelser; gør opmærksom på, at det må dreje sig om at skabe incitamenter for og yde hjælp til, at reformprocessen fortsættes på alle niveauer;

| 4. | bifalder alle velegnede EU-foranstaltninger, der tjener til at stabilisere de enkelte landes udvikling i først og fremmest kampen mod korruption og organiseret kriminalitet, såvel som støtte til etablering af effektive forvaltningsstrukturer, der nødvendigvis må inkludere det regionale og lokale niveau; bifalder i denne sammenhæng også alle foranstaltninger, der bidrager til at bakke op om udbygningen af det politiske og økonomiske samarbejde i regionen på landenes eget ansvar; |
| --- | --- |

4.

bifalder alle velegnede EU-foranstaltninger, der tjener til at stabilisere de enkelte landes udvikling i først og fremmest kampen mod korruption og organiseret kriminalitet, såvel som støtte til etablering af effektive forvaltningsstrukturer, der nødvendigvis må inkludere det regionale og lokale niveau; bifalder i denne sammenhæng også alle foranstaltninger, der bidrager til at bakke op om udbygningen af det politiske og økonomiske samarbejde i regionen på landenes eget ansvar;

| 5. | vil også gerne understrege, at spørgsmålet om, hvor hurtigt de potentielle kandidatlande tiltræder EU i første række afhænger af reformprocessens resultater i de enkelte lande. Samtidig må der også tages hensyn til EU's integrationsevne; |
| --- | --- |

5.

vil også gerne understrege, at spørgsmålet om, hvor hurtigt de potentielle kandidatlande tiltræder EU i første række afhænger af reformprocessens resultater i de enkelte lande. Samtidig må der også tages hensyn til EU's integrationsevne;

| 6. | understreger i den forbindelse samtidig, at dette ikke udelukkende er et »teknisk« spørgsmål: integrationskapaciteten handler ikke kun om EU's institutionelle funktionsevne, men også om, at beslutningerne skal finde støtte hos befolkningen i medlemsstaterne; og minder EU's ledere om, at det er vigtigt at lytte til borgerne, men ligeledes vigtigt at vise lederskab med henblik på at sikre borgernes støtte til kommende udvidelser i de tilfælde, hvor den generelle vurdering af betingelserne for udvidelse er positiv; |
| --- | --- |

6.

understreger i den forbindelse samtidig, at dette ikke udelukkende er et »teknisk« spørgsmål: integrationskapaciteten handler ikke kun om EU's institutionelle funktionsevne, men også om, at beslutningerne skal finde støtte hos befolkningen i medlemsstaterne; og minder EU's ledere om, at det er vigtigt at lytte til borgerne, men ligeledes vigtigt at vise lederskab med henblik på at sikre borgernes støtte til kommende udvidelser i de tilfælde, hvor den generelle vurdering af betingelserne for udvidelse er positiv;

| 7. | foreslår, at EU-institutionerne fremmer foranstaltninger, der gør det muligt for borgerne og deres repræsentative organisationer at fremføre og udveksle synspunkter om udvidelsesprocessen offentligt; |
| --- | --- |

7.

foreslår, at EU-institutionerne fremmer foranstaltninger, der gør det muligt for borgerne og deres repræsentative organisationer at fremføre og udveksle synspunkter om udvidelsesprocessen offentligt;

| 8. | anerkender den betydning, den rigdom og den værdi, som det vestlige Balkan og de enkelte lande og folkeslag i det vestlige Balkan generelt kan bidrage med i EU; |
| --- | --- |

8.

anerkender den betydning, den rigdom og den værdi, som det vestlige Balkan og de enkelte lande og folkeslag i det vestlige Balkan generelt kan bidrage med i EU;

| 9. | støtter på den baggrund alle bestræbelser på at gennemføre tilnærmelses- og tiltrædelsesprocesser under streng overholdelse af alle kriterier og — også med henblik på mulige konsekvenser for de fælles politikker — gennemføre disse med størst mulig åbenhed, så det bliver muligt at få en bred politisk diskussion af kommende udvidelser. Kun på den baggrund kan det lykkes at få den nødvendige accept i offentligheden. Regionsudvalget vil — nøjagtigt som dets medlemmer — deltage aktivt i debatten i bevidstheden om, at netop fremtiden for landene i det vestlige Balkan udgør en vigtig test af den fælleseuropæiske ide; |
| --- | --- |

9.

støtter på den baggrund alle bestræbelser på at gennemføre tilnærmelses- og tiltrædelsesprocesser under streng overholdelse af alle kriterier og — også med henblik på mulige konsekvenser for de fælles politikker — gennemføre disse med størst mulig åbenhed, så det bliver muligt at få en bred politisk diskussion af kommende udvidelser. Kun på den baggrund kan det lykkes at få den nødvendige accept i offentligheden. Regionsudvalget vil — nøjagtigt som dets medlemmer — deltage aktivt i debatten i bevidstheden om, at netop fremtiden for landene i det vestlige Balkan udgør en vigtig test af den fælleseuropæiske ide;

| 10. | opfordrer alle aktører i regionen til at arbejde aktivt og konstruktivt på at få løst de stridspunkter, der for øjeblikket blokerer for en fælles vision; Kosovo-spørgsmålet er her bestemt af afgørende betydning, idet situationen i Kosovo påvirker resten af regionen; |
| --- | --- |

10.

opfordrer alle aktører i regionen til at arbejde aktivt og konstruktivt på at få løst de stridspunkter, der for øjeblikket blokerer for en fælles vision; Kosovo-spørgsmålet er her bestemt af afgørende betydning, idet situationen i Kosovo påvirker resten af regionen;

| 11. | plæderer i tidsrummet op til en EU-tiltrædelse udtrykkeligt for velegnede foranstaltninger, som — under absolut bibeholdelse af muligheden for tiltrædelse — på den ene side kan bidrage til at forbedre chancerne for en konstruktiv udvikling i de berørte stater i det vestlige Balkan på sigt og på den anden side kan styrke tilnærmelsen til EU gennem praktiske tiltag; |
| --- | --- |

11.

plæderer i tidsrummet op til en EU-tiltrædelse udtrykkeligt for velegnede foranstaltninger, som — under absolut bibeholdelse af muligheden for tiltrædelse — på den ene side kan bidrage til at forbedre chancerne for en konstruktiv udvikling i de berørte stater i det vestlige Balkan på sigt og på den anden side kan styrke tilnærmelsen til EU gennem praktiske tiltag;

| 12. | anerkender i den forbindelse den betydning, som befolkningen i det vestlige Balkan tillægger perspektivet om lettelser i visumsystemet (visa free movement), og støtter udtrykkeligt ønsket om at fremme direkte kontakt (people-to-people contacts) også ved at stille flere stipendier til rådighed for studerende og unge erhvervsaktive fra regionen; |
| --- | --- |

12.

anerkender i den forbindelse den betydning, som befolkningen i det vestlige Balkan tillægger perspektivet om lettelser i visumsystemet (visa free movement), og støtter udtrykkeligt ønsket om at fremme direkte kontakt (people-to-people contacts) også ved at stille flere stipendier til rådighed for studerende og unge erhvervsaktive fra regionen;

| 13. | støtter passende foranstaltninger til grænseoverskridende og interregionalt samarbejde med lokale og regionale myndigheder i EU-medlemsstaterne såvel som tiltagene til mellemstatsligt samarbejde i det vestlige Balkan, der bør omfatte så mange politikområder som muligt; |
| --- | --- |

13.

støtter passende foranstaltninger til grænseoverskridende og interregionalt samarbejde med lokale og regionale myndigheder i EU-medlemsstaterne såvel som tiltagene til mellemstatsligt samarbejde i det vestlige Balkan, der bør omfatte så mange politikområder som muligt;

| 14. | påpeger, at mens et samarbejde mellem EU og det vestlige Balkan er iværksat vedrørende tiltag inden for handelsliberalisering, privatisering, reform af lovgivning og fremme af udenlandske investeringer, mangler der stadig en klar ramme for et samarbejde på regionalt og lokalt niveau. Regionsudvalgets arbejdsgruppe om det vestlige Balkan, som blev nedsat i februar 2006, danner en sådan ramme, som bør placere indenlandsk social og økonomisk udvikling på lokalt og regionalt niveau højere på EU's politiske dagsorden; |
| --- | --- |

14.

påpeger, at mens et samarbejde mellem EU og det vestlige Balkan er iværksat vedrørende tiltag inden for handelsliberalisering, privatisering, reform af lovgivning og fremme af udenlandske investeringer, mangler der stadig en klar ramme for et samarbejde på regionalt og lokalt niveau. Regionsudvalgets arbejdsgruppe om det vestlige Balkan, som blev nedsat i februar 2006, danner en sådan ramme, som bør placere indenlandsk social og økonomisk udvikling på lokalt og regionalt niveau højere på EU's politiske dagsorden;

| 15. | minder om, at overvågningen af udvidelsesprocessen på nationalt, regionalt og lokalt niveau er en stor udfordring set i lyset af udvidelsens betydning for EU's fremtid og behovet for at stabilisere det vestlige Balkan. Derfor var det vigtigt for Regionsudvalget at skabe et politisk forum til fremme af udviklingen af denne proces, der inkluderer dialog med alle aktører med henblik på en klarlæggelse af de politiske holdninger; |
| --- | --- |

15.

minder om, at overvågningen af udvidelsesprocessen på nationalt, regionalt og lokalt niveau er en stor udfordring set i lyset af udvidelsens betydning for EU's fremtid og behovet for at stabilisere det vestlige Balkan. Derfor var det vigtigt for Regionsudvalget at skabe et politisk forum til fremme af udviklingen af denne proces, der inkluderer dialog med alle aktører med henblik på en klarlæggelse af de politiske holdninger;

| 16. | gør det klart, at Regionsudvalget gennem denne arbejdsgruppe har til hensigt at etablere en permanent dialog med de lokale og regionale politiske repræsentanter i det vestlige Balkan. Derudover vil Regionsudvalget fremme og støtte gennemførelsen af informations- og kommunikationskampagner vedrørende udvidelsesprocessen i lokale og regionale myndigheder i Europa og det vestlige Balkan. |
| --- | --- |

16.

gør det klart, at Regionsudvalget gennem denne arbejdsgruppe har til hensigt at etablere en permanent dialog med de lokale og regionale politiske repræsentanter i det vestlige Balkan. Derudover vil Regionsudvalget fremme og støtte gennemførelsen af informations- og kommunikationskampagner vedrørende udvidelsesprocessen i lokale og regionale myndigheder i Europa og det vestlige Balkan.

Albanien

| 17. | gør opmærksom på, at der fortsat er behov for, at der gøres en betydelig indsats for at styrke de decentrale strukturer og dermed betingelserne for udviklingen af det lokale demokrati; omstrukturering og modernisering af forvaltningen bør ikke føre til en reduktion af den regionale og lokale forvaltningskapacitet, men tværtimod bidrage til en styrkelse af denne; |
| --- | --- |

17.

gør opmærksom på, at der fortsat er behov for, at der gøres en betydelig indsats for at styrke de decentrale strukturer og dermed betingelserne for udviklingen af det lokale demokrati; omstrukturering og modernisering af forvaltningen bør ikke føre til en reduktion af den regionale og lokale forvaltningskapacitet, men tværtimod bidrage til en styrkelse af denne;

| 18. | bifalder de opnåede fremskridt inden for beskyttelse af mindretal, men er bekymret over, at der er afsat for få midler til bekæmpelse af menneskehandel. Der må hurtigt opnås forbedringer, navnlig for de svageste i samfundet såsom romabørn; gør opmærksom på den vigtige rolle, som tilfalder de ansvarlige på lokalt og regionalt niveau i forbindelse med gennemførelsen af de retlige rammebetingelser på netop dette område; |
| --- | --- |

18.

bifalder de opnåede fremskridt inden for beskyttelse af mindretal, men er bekymret over, at der er afsat for få midler til bekæmpelse af menneskehandel. Der må hurtigt opnås forbedringer, navnlig for de svageste i samfundet såsom romabørn; gør opmærksom på den vigtige rolle, som tilfalder de ansvarlige på lokalt og regionalt niveau i forbindelse med gennemførelsen af de retlige rammebetingelser på netop dette område;

| 19. | bifalder med henblik på det aktuelle lovforslag til finansiering alle foranstaltninger, der bidrager til at forbedre de lokale og regionale enheders finansielle grundlag og udvide deres aktionsradius, når det gælder støtte til investeringer på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

19.

bifalder med henblik på det aktuelle lovforslag til finansiering alle foranstaltninger, der bidrager til at forbedre de lokale og regionale enheders finansielle grundlag og udvide deres aktionsradius, når det gælder støtte til investeringer på lokalt og regionalt niveau;

| 20. | bifalder forbedringerne i den offentlige forvaltning, særligt hvad angår offentlige indkøb (her foreligger ligeledes et nyt lovforslag, der behandles i Parlamentet for øjeblikket), der hidtil har været et område præget af mangel på åbenhed, og foreslår, at det lokale og regionale niveau i højere grad involveres i den videre udformning af reglerne; |
| --- | --- |

20.

bifalder forbedringerne i den offentlige forvaltning, særligt hvad angår offentlige indkøb (her foreligger ligeledes et nyt lovforslag, der behandles i Parlamentet for øjeblikket), der hidtil har været et område præget af mangel på åbenhed, og foreslår, at det lokale og regionale niveau i højere grad involveres i den videre udformning af reglerne;

| 21. | bifalder den tydelige forbedring af den økonomiske situation og forventer at der gøres yderligere anstrengelser for at leve op til kravene i stabiliserings- og associeringsaftalen fra 2006; |
| --- | --- |

21.

bifalder den tydelige forbedring af den økonomiske situation og forventer at der gøres yderligere anstrengelser for at leve op til kravene i stabiliserings- og associeringsaftalen fra 2006;

| 22. | tager, set i lyset af resultaterne af kommunalvalget den 18. februar 2007, konklusionerne fra OSCE's observatørkorps til efterretning og kræver, at der fremover gøres en større indsats for at gennemføre valg, der lever op til internationale standarder; |
| --- | --- |

22.

tager, set i lyset af resultaterne af kommunalvalget den 18. februar 2007, konklusionerne fra OSCE's observatørkorps til efterretning og kræver, at der fremover gøres en større indsats for at gennemføre valg, der lever op til internationale standarder;

| 23. | bifalder fremskridtene vedrørende korruptionsbekæmpelse og overholdelse af menneskerettigheder og forventer, at der fortsat gøres en indsats for at skabe forbedringer på disse områder. |
| --- | --- |

23.

bifalder fremskridtene vedrørende korruptionsbekæmpelse og overholdelse af menneskerettigheder og forventer, at der fortsat gøres en indsats for at skabe forbedringer på disse områder.

Bosnien-Herzegovina

| 24. | noterer sig, at forfatningsmæssige reformer er nødvendige, og at betingelserne i stabiliserings- og associeringsaftalen med EU må opfyldes med henblik på, at tiltrædelsesprocessen også kan intensiveres i de kommende måneder; |
| --- | --- |

24.

noterer sig, at forfatningsmæssige reformer er nødvendige, og at betingelserne i stabiliserings- og associeringsaftalen med EU må opfyldes med henblik på, at tiltrædelsesprocessen også kan intensiveres i de kommende måneder;

| 25. | støtter alle foranstaltninger, der kan bidrage til, at der gøres fremskridt med hensyn til stabiliseringen af Bosnien-Herzegovina. Regionsudvalget lægger stor vægt på en styrkelse af lokaldemokratiet i begge landsdele. En dermed forbundet forbedring af de politiske forhold på stedet må formodes at bidrage væsentligt til en stabilisering af situationen generelt; |
| --- | --- |

25.

støtter alle foranstaltninger, der kan bidrage til, at der gøres fremskridt med hensyn til stabiliseringen af Bosnien-Herzegovina. Regionsudvalget lægger stor vægt på en styrkelse af lokaldemokratiet i begge landsdele. En dermed forbundet forbedring af de politiske forhold på stedet må formodes at bidrage væsentligt til en stabilisering af situationen generelt;

| 26. | bifalder fremskridtene vedrørende korruptionsbekæmpelse og plæderer for, at man yderligere styrker den indsats, der er blevet gjort med hensyn til menneskerettighederne og beskyttelse af mindretal. Et levende lokaldemokrati og et styrket civilsamfund kan her levere et vigtigt bidrag; |
| --- | --- |

26.

bifalder fremskridtene vedrørende korruptionsbekæmpelse og plæderer for, at man yderligere styrker den indsats, der er blevet gjort med hensyn til menneskerettighederne og beskyttelse af mindretal. Et levende lokaldemokrati og et styrket civilsamfund kan her levere et vigtigt bidrag;

| 27. | plæderer udtrykkeligt for et intensivt samarbejde med Den Internationale Straffedomstol i Haag; |
| --- | --- |

27.

plæderer udtrykkeligt for et intensivt samarbejde med Den Internationale Straffedomstol i Haag;

| 28. | støtter alle foranstaltninger, der kan bidrage til at skabe et reelt indre marked i landet og går ud fra, at aktiviteter på lokalt niveau spiller en vigtig rolle i den forbindelse; |
| --- | --- |

28.

støtter alle foranstaltninger, der kan bidrage til at skabe et reelt indre marked i landet og går ud fra, at aktiviteter på lokalt niveau spiller en vigtig rolle i den forbindelse;

| 29. | har derfor altid, også af denne grund, plæderet for en institutionel og finansiel styrkelse af dette niveau, hvilket må kombineres med etableringen af en effektiv forvaltning; |
| --- | --- |

29.

har derfor altid, også af denne grund, plæderet for en institutionel og finansiel styrkelse af dette niveau, hvilket må kombineres med etableringen af en effektiv forvaltning;

| 30. | plæderer for, at begge enheder oprigtigt bestræber sig på at skabe et konstruktivt samarbejde, og bifalder resultaterne af det arbejde, ngo'er og non-profit-organisationer har udført i forbindelse med den nye strategi for udvikling af lokalt selvstyre. |
| --- | --- |

30.

plæderer for, at begge enheder oprigtigt bestræber sig på at skabe et konstruktivt samarbejde, og bifalder resultaterne af det arbejde, ngo'er og non-profit-organisationer har udført i forbindelse med den nye strategi for udvikling af lokalt selvstyre.

Montenegro

| 31. | anerkender den indsats, landet har gjort for at etablere statslige strukturer efter uafhængigheden, og bifalder de fremskridt, der er gjort på området; |
| --- | --- |

31.

anerkender den indsats, landet har gjort for at etablere statslige strukturer efter uafhængigheden, og bifalder de fremskridt, der er gjort på området;

| 32. | bifalder først og fremmest implementeringen af den reform af de lokale myndigheder, der er påbegyndt med en række lovgivningsprojekter og har til formål at styrke de lokale forvaltningsenheder i henhold til arbejdsprogrammet for et bedre selvstyre; |
| --- | --- |

32.

bifalder først og fremmest implementeringen af den reform af de lokale myndigheder, der er påbegyndt med en række lovgivningsprojekter og har til formål at styrke de lokale forvaltningsenheder i henhold til arbejdsprogrammet for et bedre selvstyre;

| 33. | bifalder ligeledes regeringens plan om at etablere et koordineringscenter til overvågning af decentraliseringsprocessen, hvis opgave det også vil være at afklare kompetencefordelingen og det finansielle grundlag for denne; |
| --- | --- |

33.

bifalder ligeledes regeringens plan om at etablere et koordineringscenter til overvågning af decentraliseringsprocessen, hvis opgave det også vil være at afklare kompetencefordelingen og det finansielle grundlag for denne;

| 34. | bifalder ligeledes den nye etiske kodeks for offentligt ansatte, der også gælder for ansatte i de lokale forvaltninger. Inden for rammerne af reformen af den offentlige forvaltning vil denne kodeks bidrage til, at de eksisterende mangler med hensyn til f.eks. korruptionsbekæmpelse vil blive afhjulpet; |
| --- | --- |

34.

bifalder ligeledes den nye etiske kodeks for offentligt ansatte, der også gælder for ansatte i de lokale forvaltninger. Inden for rammerne af reformen af den offentlige forvaltning vil denne kodeks bidrage til, at de eksisterende mangler med hensyn til f.eks. korruptionsbekæmpelse vil blive afhjulpet;

| 35. | anerkender fremskridtene vedrørende korruptionsbekæmpelse og bifalder samarbejdet med den internationale domstol i Haag; |
| --- | --- |

35.

anerkender fremskridtene vedrørende korruptionsbekæmpelse og bifalder samarbejdet med den internationale domstol i Haag;

| 36. | plæderer for en øget indsats til beskyttelse af mindretallenes rettigheder. Opmærksomheden bør navnlig rettes mod romaer og flygtninge. |
| --- | --- |

36.

plæderer for en øget indsats til beskyttelse af mindretallenes rettigheder. Opmærksomheden bør navnlig rettes mod romaer og flygtninge.

Serbien

| 37. | henviser til sin udtalelse om det vestlige Balkan fra oktober 2006, hvor det gøres klart, at alle disse lande fortsat er velkommen i EU og bekræfter sit fortsatte engagement med de lokale og regionale myndigheder i Serbien; |
| --- | --- |

37.

henviser til sin udtalelse om det vestlige Balkan fra oktober 2006, hvor det gøres klart, at alle disse lande fortsat er velkommen i EU og bekræfter sit fortsatte engagement med de lokale og regionale myndigheder i Serbien;

| 38. | beklager det serbiske parlaments beslutning om at afvise FN-mægler Martti Ahtisaaris forslag vedrørende Kosovos fremtidige status og satser på, at yderligere forhandlinger vil føre til en konstruktiv løsning, der kan finde støtte fra alle parter; opfordrer Beograd til at deltage aktivt og konstruktivt i forhandlingerne om en løsning af Kosovo-spørgsmålet; |
| --- | --- |

38.

beklager det serbiske parlaments beslutning om at afvise FN-mægler Martti Ahtisaaris forslag vedrørende Kosovos fremtidige status og satser på, at yderligere forhandlinger vil føre til en konstruktiv løsning, der kan finde støtte fra alle parter; opfordrer Beograd til at deltage aktivt og konstruktivt i forhandlingerne om en løsning af Kosovo-spørgsmålet;

| 39. | bifalder de opnåede fremskridt med hensyn til udbygningen og effektiviseringen af den offentlige forvaltning, men opfordrer samtidig til, at der i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet gøres en lignende indsats med hensyn til opbygningen af decentrale og lokale forvaltningsstrukturer; |
| --- | --- |

39.

bifalder de opnåede fremskridt med hensyn til udbygningen og effektiviseringen af den offentlige forvaltning, men opfordrer samtidig til, at der i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet gøres en lignende indsats med hensyn til opbygningen af decentrale og lokale forvaltningsstrukturer;

| 40. | anbefaler, at Kommissionens støtte til opbygningen af institutioner i udpræget grad tager hensyn til kapaciteten hos de lokale myndigheder, særligt med henblik på at yde støtte ved gennemførelse af lovgivning og forbedre kommunikation og samarbejde mellem de centrale og lokale myndigheder; |
| --- | --- |

40.

anbefaler, at Kommissionens støtte til opbygningen af institutioner i udpræget grad tager hensyn til kapaciteten hos de lokale myndigheder, særligt med henblik på at yde støtte ved gennemførelse af lovgivning og forbedre kommunikation og samarbejde mellem de centrale og lokale myndigheder;

| 41. | plæderer for, at Serbien hurtigst muligt ratificerer den europæiske konvention om lokalt selvstyre; |
| --- | --- |

41.

plæderer for, at Serbien hurtigst muligt ratificerer den europæiske konvention om lokalt selvstyre;

| 42. | bifalder fremskridtene vedrørende korruptionsbekæmpelse og plæderer for, at der fortsat gøres en indsats på dette område; |
| --- | --- |

42.

bifalder fremskridtene vedrørende korruptionsbekæmpelse og plæderer for, at der fortsat gøres en indsats på dette område;

| 43. | plæderer for et uforbeholdent samarbejde med den internationale domstol i Haag; |
| --- | --- |

43.

plæderer for et uforbeholdent samarbejde med den internationale domstol i Haag;

| 44. | bifalder de klare fremskridt i forhandlingerne om visumlettelser og tilbagetagelser. |
| --- | --- |

44.

bifalder de klare fremskridt i forhandlingerne om visumlettelser og tilbagetagelser.

Kosovo

| 45. | bifalder den indsats, FN's særlige udsending Martti Ahtisaari har gjort for at fastlægge Kosovos fremtidige status, og fremhæver, at der i nærmeste fremtid må findes en holdbar løsning på spørgsmålet om Kosovos status, der sikrer alle Kosovo-borgeres rettigheder; |
| --- | --- |

45.

bifalder den indsats, FN's særlige udsending Martti Ahtisaari har gjort for at fastlægge Kosovos fremtidige status, og fremhæver, at der i nærmeste fremtid må findes en holdbar løsning på spørgsmålet om Kosovos status, der sikrer alle Kosovo-borgeres rettigheder;

| 46. | opfordrer Pristina til at deltage aktivt og konstruktivt i forhandlingerne om en løsning af Kosovo-spørgsmålet; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Pristina til at deltage aktivt og konstruktivt i forhandlingerne om en løsning af Kosovo-spørgsmålet;

| 47. | bifalder fremskridtene vedrørende korruptionsbekæmpelse, anerkender den indsats, der hidtil er blevet gjort med hensyn til menneskerettighederne og beskyttelsen af mindretal, og plæderer for, at der udfoldes yderligere anstrengelser på området; |
| --- | --- |

47.

bifalder fremskridtene vedrørende korruptionsbekæmpelse, anerkender den indsats, der hidtil er blevet gjort med hensyn til menneskerettighederne og beskyttelsen af mindretal, og plæderer for, at der udfoldes yderligere anstrengelser på området;

| 48. | bifalder, at institutionerne i Kosovo har udarbejdet et rammeprogram for en reform af kommunalforvaltningen, der har til formål at forbedre sikkerhed og levevilkår i kommunerne; |
| --- | --- |

48.

bifalder, at institutionerne i Kosovo har udarbejdet et rammeprogram for en reform af kommunalforvaltningen, der har til formål at forbedre sikkerhed og levevilkår i kommunerne;

| 49. | understreger, at forvaltningskapaciteten på lokalt niveau på trods af alle betydelige fremskridt stadig ikke er tilstrækkelig, hvilket gælder for såvel det administrative område som området for strategisk planlægning. |
| --- | --- |

49.

understreger, at forvaltningskapaciteten på lokalt niveau på trods af alle betydelige fremskridt stadig ikke er tilstrækkelig, hvilket gælder for såvel det administrative område som området for strategisk planlægning.

Bruxelles, den 6. juni 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

II.   Procedure

| Basisdokument | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2006-2007. Inkl. som bilag en særrapport om EU's evne til at integrere nye medlemmer |
| --- | --- |
| Reference | KOM(2006) 649 endelig |
| Retsgrundlag | EF-traktatens artikel 265, stk. 1 |
| Forretningsordenens bestemmelser | |
| Kommissionens anmodning om udtalelse | 8.11.2006 |
| Præsidiets henvisning | 25.4.2006 |
| Kompetence | Underudvalget for Forbindelser Udadtil og Decentraliseret Samarbejde (RELEX) |
| Ordfører | Wolfgang Gibowski (DE/PPE), statssekretær, delstaten Niedersachsens repræsentant ved Forbundsstaten |
| Informationsnote | 7.12.2006 |
| Behandlet i underudvalget | 25.1.2007 |
| Vedtaget i underudvalget | 29.3.2007 |
| Afstemningsresultat i underudvalget | Vedtaget med flertal |
| Vedtaget på plenum | 6.6.2007 |
| Tidligere udtalelse | CdR 115/2006 fin (1), Udtalelse om Kommissionens meddelelse »Det vestlige Balkan på vej mod EU: styrke stabiliteten og øge velfærden«
  KOM(2006) 27 endelig
  Ordfører: Franz Schausberger (AT/PPE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 14.6.2006 |

Basisdokument

Basisdokument

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2006-2007. Inkl. som bilag en særrapport om EU's evne til at integrere nye medlemmer

Reference

Reference

KOM(2006) 649 endelig

Retsgrundlag

Retsgrundlag

EF-traktatens artikel 265, stk. 1

Forretningsordenens bestemmelser

Forretningsordenens bestemmelser

Kommissionens anmodning om udtalelse

Kommissionens anmodning om udtalelse

8.11.2006

Præsidiets henvisning

Præsidiets henvisning

25.4.2006

Kompetence

Kompetence

Underudvalget for Forbindelser Udadtil og Decentraliseret Samarbejde (RELEX)

Ordfører

Ordfører

Wolfgang Gibowski (DE/PPE), statssekretær, delstaten Niedersachsens repræsentant ved Forbundsstaten

Informationsnote

Informationsnote

7.12.2006

Behandlet i underudvalget

Behandlet i underudvalget

25.1.2007

Vedtaget i underudvalget

Vedtaget i underudvalget

29.3.2007

Afstemningsresultat i underudvalget

Afstemningsresultat i underudvalget

Vedtaget med flertal

Vedtaget på plenum

Vedtaget på plenum

6.6.2007

Tidligere udtalelse

Tidligere udtalelse

CdR 115/2006 fin (1), Udtalelse om Kommissionens meddelelse »Det vestlige Balkan på vej mod EU: styrke stabiliteten og øge velfærden«

1

KOM(2006) 27 endelig

Ordfører: Franz Schausberger (AT/PPE), vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 14.6.2006

---

(1)  EUT C 51 af 6.3.2007, s. 16.

1

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/21

---

Regionsudvalgets perspektivudtalelse om »De lokale og regionale myndigheders bidrag til EU's strategi for bæredygtig udvikling«

(2007/C 197/05)

REGIONSUDVALGET

| — | anbefaler, at bestemmelserne i EF-traktatens artikel 99 og artikel 128, som danner grundlag for den treårige cyklus for politikker og for fastlæggelsen af de integrerede retningslinjer for økonomisk politik og beskæftigelse, gennemføres inden for en samlet ramme, som omfatter miljømæssige og institutionelle aspekter såvel som de økonomiske og sociale aspekter i pakken af integrerede retningslinjer, således at strategien for bæredygtig udvikling kan føre bæredygtighedens tværgående og overordnede karakter ud i praksis; |
| --- | --- |

—

anbefaler, at bestemmelserne i EF-traktatens artikel 99 og artikel 128, som danner grundlag for den treårige cyklus for politikker og for fastlæggelsen af de integrerede retningslinjer for økonomisk politik og beskæftigelse, gennemføres inden for en samlet ramme, som omfatter miljømæssige og institutionelle aspekter såvel som de økonomiske og sociale aspekter i pakken af integrerede retningslinjer, således at strategien for bæredygtig udvikling kan føre bæredygtighedens tværgående og overordnede karakter ud i praksis;

| — | foreslår, at Kommissionen udvikler et styrket samarbejde med henblik på at evaluere de lokale og regionale myndigheders bidrag til bæredygtighedspolitikkerne som led i et flerårigt institutionelt partnerskab; |
| --- | --- |

—

foreslår, at Kommissionen udvikler et styrket samarbejde med henblik på at evaluere de lokale og regionale myndigheders bidrag til bæredygtighedspolitikkerne som led i et flerårigt institutionelt partnerskab;

| — | opfordrer Kommissionen til at foreslå passende politikker, såsom lofter for produktion af visse forurenende stoffer eller udnyttelse af visse ressourcer, herunder bestemte landbrugs- eller fiskerimetoder, til at ledsage markedsreguleringsmekanismerne og skattepolitikken på miljøområdet. Hvad sidstnævnte angår, er der et presserende behov for at fjerne de markedsskævheder, der er skabt af subsidier, som fremmer produktioner eller produkter med stor indvirkning på eller til stor fare for miljøet; |
| --- | --- |

—

opfordrer Kommissionen til at foreslå passende politikker, såsom lofter for produktion af visse forurenende stoffer eller udnyttelse af visse ressourcer, herunder bestemte landbrugs- eller fiskerimetoder, til at ledsage markedsreguleringsmekanismerne og skattepolitikken på miljøområdet. Hvad sidstnævnte angår, er der et presserende behov for at fjerne de markedsskævheder, der er skabt af subsidier, som fremmer produktioner eller produkter med stor indvirkning på eller til stor fare for miljøet;

| — | mener, at strategien bør præcisere, at det centrale mål om at bryde koblingen mellem økonomisk vækst og miljøforringelse, kræver, at man kontrollerer, nedbringer og stabiliserer den strøm af energi og råvarer og det dertil knyttede affald, som passerer det økonomiske system for senere at vende tilbage til økosystemet i mindre anvendelige former; |
| --- | --- |

—

mener, at strategien bør præcisere, at det centrale mål om at bryde koblingen mellem økonomisk vækst og miljøforringelse, kræver, at man kontrollerer, nedbringer og stabiliserer den strøm af energi og råvarer og det dertil knyttede affald, som passerer det økonomiske system for senere at vende tilbage til økosystemet i mindre anvendelige former;

| — | understreger, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en vigtig rolle i gennemførelsen af bæredygtig udvikling; anbefaler at fremme lokale Agenda 21, også i anvendelsen af EU's fonde, som det vigtigste hovedinstrument til at gennemføre omfattende inddragelsesprocesser; anbefaler, at man på alle niveauer fremmer fuld gennemførelse og anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klage på alle områder, der vedrører bæredygtig udvikling: økonomi, samfund, miljø og institutioner. |
| --- | --- |

—

understreger, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en vigtig rolle i gennemførelsen af bæredygtig udvikling; anbefaler at fremme lokale Agenda 21, også i anvendelsen af EU's fonde, som det vigtigste hovedinstrument til at gennemføre omfattende inddragelsesprocesser; anbefaler, at man på alle niveauer fremmer fuld gennemførelse og anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klage på alle områder, der vedrører bæredygtig udvikling: økonomi, samfund, miljø og institutioner.

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

Generelle bemærkninger

| 1.1 | bifalder vedtagelsen af EU's nye strategi for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.1

bifalder vedtagelsen af EU's nye strategi for bæredygtig udvikling;

| 1.2 | glæder sig over, at den nye strategi bekræfter den tværgående målsætning om bæredygtig udvikling, der er overordnet (1) og afgørende for alle EU's politikker og aktiviteter; |
| --- | --- |

1.2

glæder sig over, at den nye strategi bekræfter den tværgående målsætning om bæredygtig udvikling, der er overordnet (1) og afgørende for alle EU's politikker og aktiviteter;

| 1.3 | understreger — ligesom konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 16.-17. juni 2006 — at der ikke er gjort tilstrækkelige fremskridt siden vedtagelsen af strategien for bæredygtig udvikling i Göteborg i 2001, og er bekymret over, at der ikke er blevet foretaget en indgående undersøgelse af årsagerne til disse utilfredsstillende fremskridt og den negative udvikling inden for de vigtigste miljøvariabler; |
| --- | --- |

1.3

understreger — ligesom konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 16.-17. juni 2006 — at der ikke er gjort tilstrækkelige fremskridt siden vedtagelsen af strategien for bæredygtig udvikling i Göteborg i 2001, og er bekymret over, at der ikke er blevet foretaget en indgående undersøgelse af årsagerne til disse utilfredsstillende fremskridt og den negative udvikling inden for de vigtigste miljøvariabler;

| 1.4 | er enigt med Kommissionen i, at man nu bør satse på en proaktiv tilgang til bæredygtig udvikling, konkret handling i felten og den afgørende rolle, som de lokale og regionale myndigheder kan spille i forbindelse med virkeliggørelsen af et bæredygtigt samfund på såvel europæisk som globalt niveau; |
| --- | --- |

1.4

er enigt med Kommissionen i, at man nu bør satse på en proaktiv tilgang til bæredygtig udvikling, konkret handling i felten og den afgørende rolle, som de lokale og regionale myndigheder kan spille i forbindelse med virkeliggørelsen af et bæredygtigt samfund på såvel europæisk som globalt niveau;

| 1.5 | påpeger ligesom i en tidligere udtalelse, at det er vigtigt at sætte fokus på bæredygtig udvikling og medtænke denne dimension i alle EU's politikker. Det gælder stadig, at samhørighedspolitikken skal understøtte de økonomiske, miljømæssige, institutionelle og sociale aspekter, og at de langsigtede virkninger af EU's politikker skal evalueres omhyggeligt; |
| --- | --- |

1.5

påpeger ligesom i en tidligere udtalelse, at det er vigtigt at sætte fokus på bæredygtig udvikling og medtænke denne dimension i alle EU's politikker. Det gælder stadig, at samhørighedspolitikken skal understøtte de økonomiske, miljømæssige, institutionelle og sociale aspekter, og at de langsigtede virkninger af EU's politikker skal evalueres omhyggeligt;

| 1.6 | understreger, at tryghed og sikkerhed er en vigtig forudsætning for god livskvalitet. Tryghed og sikkerhed udgør sammen med et bredt folkesundhedsperspektiv den nødvendige kerne i bestræbelserne for at fremme en bæredygtig udvikling. Tryghed og sikkerhed omfatter alt lige fra konsekvenserne af klimaændringer og krig til vold mod kvinder og børn; fremhæver desuden nødvendigheden af at medtænke ligestillingsperspektivet i initiativer til fremme af bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.6

understreger, at tryghed og sikkerhed er en vigtig forudsætning for god livskvalitet. Tryghed og sikkerhed udgør sammen med et bredt folkesundhedsperspektiv den nødvendige kerne i bestræbelserne for at fremme en bæredygtig udvikling. Tryghed og sikkerhed omfatter alt lige fra konsekvenserne af klimaændringer og krig til vold mod kvinder og børn; fremhæver desuden nødvendigheden af at medtænke ligestillingsperspektivet i initiativer til fremme af bæredygtig udvikling;

| 1.7 | minder om, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en afgørende rolle på flere forskellige områder. Her tænkes bl.a. på fysisk planlægning, hvor mange af de foranstaltninger, der er nødvendige for at fremme udviklingen (i forbindelse med areal- og vandanvendelse, affaldshåndtering og bymiljøpolitikker), først og fremmest henhører under de lokale og regionale myndigheder. Regionsudvalget finder, at de lokale og regionale myndigheder bør spille en afgørende rolle i forbindelse med strategiens gennemførelse, overvågning og revision; |
| --- | --- |

1.7

minder om, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en afgørende rolle på flere forskellige områder. Her tænkes bl.a. på fysisk planlægning, hvor mange af de foranstaltninger, der er nødvendige for at fremme udviklingen (i forbindelse med areal- og vandanvendelse, affaldshåndtering og bymiljøpolitikker), først og fremmest henhører under de lokale og regionale myndigheder. Regionsudvalget finder, at de lokale og regionale myndigheder bør spille en afgørende rolle i forbindelse med strategiens gennemførelse, overvågning og revision;

| 1.8 | gentager nødvendigheden af at medtage miljøkrav i offentlige indkøbskontrakter på teknologiområdet, og navnlig i forbindelse med affaldshåndtering, energi, transport, vand- og kloakforsyning, veje og anden infrastruktur, og af at fremme grønne offentlige indkøb. Endvidere bør ordningen for miljøstyring og miljørevision (EMAS) spredes og udvides på lokalt plan og blandt offentlige organer, og den bør samtidig forbedres og tilpasses problemer og krav i forbindelse med bæredygtig udvikling under hensyntagen til de økonomiske, miljømæssige og sociale aspekter. I den forbindelse bør man desuden yderligere overveje at tage højde for de miljømæssige fordele ved varer og tjenester, som produceres lokalt; |
| --- | --- |

1.8

gentager nødvendigheden af at medtage miljøkrav i offentlige indkøbskontrakter på teknologiområdet, og navnlig i forbindelse med affaldshåndtering, energi, transport, vand- og kloakforsyning, veje og anden infrastruktur, og af at fremme grønne offentlige indkøb. Endvidere bør ordningen for miljøstyring og miljørevision (EMAS) spredes og udvides på lokalt plan og blandt offentlige organer, og den bør samtidig forbedres og tilpasses problemer og krav i forbindelse med bæredygtig udvikling under hensyntagen til de økonomiske, miljømæssige og sociale aspekter. I den forbindelse bør man desuden yderligere overveje at tage højde for de miljømæssige fordele ved varer og tjenester, som produceres lokalt;

| 1.9 | finder, at muligheden for at udveksle erfaringer og erhverve ny viden ved hjælp af samarbejde og interaktion mellem de forskellige aktører udgør en vigtig del af indsatsen for at fremme bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.9

finder, at muligheden for at udveksle erfaringer og erhverve ny viden ved hjælp af samarbejde og interaktion mellem de forskellige aktører udgør en vigtig del af indsatsen for at fremme bæredygtig udvikling;

Hvad angår de vigtigste målsætninger

| 1.10 | støtter strategiens vigtigste målsætninger, der bør uddybes nærmere; |
| --- | --- |

1.10

støtter strategiens vigtigste målsætninger, der bør uddybes nærmere;

| 1.11 | mener, at det bør præciseres, at hvis koblingen mellem økonomisk vækst og miljøforringelse skal brydes, skal regenereringen af vedvarende ressourcer være lig med eller større end anvendelsen af de vedvarende og ikke-vedvarende ressourcer tilsammen, og genereringen af affald bør ske langsommere, end affald regenereres ad naturlig vej. Det er således vigtigt, at strategierne ikke udelukkende sigter mod at undgå nedbrydning af økosystemerne, men at de først og fremmest sigter mod at fremme fuld funktionsmæssig genopretning ved hjælp af forvaltningsmæssige foranstaltninger, som har til formål at genskabe og bevare økosystemernes sundhed og integritet, og at de følgelig indeholder en forpligtelse til at skabe balance mellem brugen og udnyttelsen af de naturlige varer og tjenester og områdets socioøkologiske funktionalitet; |
| --- | --- |

1.11

mener, at det bør præciseres, at hvis koblingen mellem økonomisk vækst og miljøforringelse skal brydes, skal regenereringen af vedvarende ressourcer være lig med eller større end anvendelsen af de vedvarende og ikke-vedvarende ressourcer tilsammen, og genereringen af affald bør ske langsommere, end affald regenereres ad naturlig vej. Det er således vigtigt, at strategierne ikke udelukkende sigter mod at undgå nedbrydning af økosystemerne, men at de først og fremmest sigter mod at fremme fuld funktionsmæssig genopretning ved hjælp af forvaltningsmæssige foranstaltninger, som har til formål at genskabe og bevare økosystemernes sundhed og integritet, og at de følgelig indeholder en forpligtelse til at skabe balance mellem brugen og udnyttelsen af de naturlige varer og tjenester og områdets socioøkologiske funktionalitet;

| 1.12 | finder, at det ikke er tilstrækkeligt at henvise til en miljøeffektiv økonomi, men at det bør præciseres, at miljøeffektivitet her betyder, at den velstand, som er resultatet af vækst, befinder sig på et niveau, der svarer til de hermed forbundne sociale og miljømæssige omkostninger eller ikke overstiger disse omkostninger; |
| --- | --- |

1.12

finder, at det ikke er tilstrækkeligt at henvise til en miljøeffektiv økonomi, men at det bør præciseres, at miljøeffektivitet her betyder, at den velstand, som er resultatet af vækst, befinder sig på et niveau, der svarer til de hermed forbundne sociale og miljømæssige omkostninger eller ikke overstiger disse omkostninger;

| 1.13 | mener, at det bør være klart, at bæredygtighed i denne sammenhæng kræver balance mellem ressourceanvendelse og forureningsproduktion. Man kan ikke kalde en verden, hvor de rige (11 % af verdens befolkning) ejer mere end 80 % af naturressourcerne og en tilsvarende del af den globale indkomst, for bæredygtig; |
| --- | --- |

1.13

mener, at det bør være klart, at bæredygtighed i denne sammenhæng kræver balance mellem ressourceanvendelse og forureningsproduktion. Man kan ikke kalde en verden, hvor de rige (11 % af verdens befolkning) ejer mere end 80 % af naturressourcerne og en tilsvarende del af den globale indkomst, for bæredygtig;

Hvad angår de politiske retningslinjer

| 1.14 | støtter den nye strategis vigtigste retningslinjer, der bør uddybes nærmere; |
| --- | --- |

1.14

støtter den nye strategis vigtigste retningslinjer, der bør uddybes nærmere;

| 1.15 | mener, at der med tanke på borgernes, virksomhedernes og arbejdsmarkedsparternes deltagelse bør henvises mere specifikt til de forskellige former for deltagelsesdemokrati og deliberativt demokrati eller til deltagelses- og beslutningsmekanismer, som i forskellige sammenhænge kan supplere forskellige former for traditionelt repræsentativt demokrati. Regionsudvalget mener ligeledes, at fremme af virksomhedernes sociale ansvar bør involvere forsøgsforanstaltninger vedrørende virksomheders ejerforhold (f.eks. kooperativer og programmer for uddeling af aktier til de berørte medarbejdere eller samfund); |
| --- | --- |

1.15

mener, at der med tanke på borgernes, virksomhedernes og arbejdsmarkedsparternes deltagelse bør henvises mere specifikt til de forskellige former for deltagelsesdemokrati og deliberativt demokrati eller til deltagelses- og beslutningsmekanismer, som i forskellige sammenhænge kan supplere forskellige former for traditionelt repræsentativt demokrati. Regionsudvalget mener ligeledes, at fremme af virksomhedernes sociale ansvar bør involvere forsøgsforanstaltninger vedrørende virksomheders ejerforhold (f.eks. kooperativer og programmer for uddeling af aktier til de berørte medarbejdere eller samfund);

| 1.16 | er enigt i, at der bør sikres sammenhæng mellem »styringspolitikker«, strømlining af politikker og udnyttelse af den bedst tilgængelige viden, men mener, at man endnu ikke har formået at skabe denne sammenhæng, at der ikke er sket en tilstrækkelig strømlining, og at den bedste viden først og fremmest refererer til konkurrenceevne og innovation med sigte på økonomisk vækst og erobring af nye markeder og i langt mindre grad til opfyldelse af kravene om bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.16

er enigt i, at der bør sikres sammenhæng mellem »styringspolitikker«, strømlining af politikker og udnyttelse af den bedst tilgængelige viden, men mener, at man endnu ikke har formået at skabe denne sammenhæng, at der ikke er sket en tilstrækkelig strømlining, og at den bedste viden først og fremmest refererer til konkurrenceevne og innovation med sigte på økonomisk vækst og erobring af nye markeder og i langt mindre grad til opfyldelse af kravene om bæredygtig udvikling;

| 1.17 | mener, at det i den forbindelse bør gøres klart, at bæredygtig udvikling henviser til en livskvalitet og eksistens, der også er mulig i tilfælde af manglende økonomisk vækst (forstået som større produktion af varer og tjenester eller et højere bruttonationalprodukt pr. indbygger). Det drejer sig i første række om en »holdbar« udvikling, som formår at imødekomme de nuværende behov og som samtidig bevarer fremtidige generationers mulighed for at imødekomme deres egne behov; |
| --- | --- |

1.17

mener, at det i den forbindelse bør gøres klart, at bæredygtig udvikling henviser til en livskvalitet og eksistens, der også er mulig i tilfælde af manglende økonomisk vækst (forstået som større produktion af varer og tjenester eller et højere bruttonationalprodukt pr. indbygger). Det drejer sig i første række om en »holdbar« udvikling, som formår at imødekomme de nuværende behov og som samtidig bevarer fremtidige generationers mulighed for at imødekomme deres egne behov;

| 1.18 | er enigt i, at EU-institutionerne og medlemsstaterne på alle niveauer bør sikre, at de vigtigste politiske beslutninger bygger på forslag, der har været genstand for en konsekvensanalyse af høj kvalitet med vægt på de sociale, miljømæssige, institutionelle og økonomiske aspekter af bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.18

er enigt i, at EU-institutionerne og medlemsstaterne på alle niveauer bør sikre, at de vigtigste politiske beslutninger bygger på forslag, der har været genstand for en konsekvensanalyse af høj kvalitet med vægt på de sociale, miljømæssige, institutionelle og økonomiske aspekter af bæredygtig udvikling;

| 1.19 | minder om, at Lissabon-strategien, hvad angår eventuelle synergieffekter af Lissabon- og Göteborg-strategierne, og som understreget i en tidligere udtalelse, udgør grundlaget for EU's reaktion på globaliseringens konsekvenser for konkurrence, økonomi og arbejdsmarked i Europa, men at den også bør tage højde for konsekvenserne for den bæredygtige udvikling i Europa og internationalt; |
| --- | --- |

1.19

minder om, at Lissabon-strategien, hvad angår eventuelle synergieffekter af Lissabon- og Göteborg-strategierne, og som understreget i en tidligere udtalelse, udgør grundlaget for EU's reaktion på globaliseringens konsekvenser for konkurrence, økonomi og arbejdsmarked i Europa, men at den også bør tage højde for konsekvenserne for den bæredygtige udvikling i Europa og internationalt;

| 1.20 | understreger, at de to strategier ikke er så sammenhængende som oprindeligt tilsigtet; Göteborg-strategien skulle have været en sammenfatning af Lissabon-strategien, revisionen af den femte miljøhandlingsplan og fastlæggelsen af den sjette miljøhandlingsplan; |
| --- | --- |

1.20

understreger, at de to strategier ikke er så sammenhængende som oprindeligt tilsigtet; Göteborg-strategien skulle have været en sammenfatning af Lissabon-strategien, revisionen af den femte miljøhandlingsplan og fastlæggelsen af den sjette miljøhandlingsplan;

| 1.21 | beklager, at dette ikke har været tilfældet, at de to strategier gennemføres ved hjælp af forskellige beslutningsprocedurer, og at bæredygtighed i realiteten er blevet begrænset til den miljømæssige dimension, med en nedprioritering af strategien for bæredygtig udvikling i forhold til Lissabon-strategien og dens nøgleord: vækst, konkurrence og innovation; |
| --- | --- |

1.21

beklager, at dette ikke har været tilfældet, at de to strategier gennemføres ved hjælp af forskellige beslutningsprocedurer, og at bæredygtighed i realiteten er blevet begrænset til den miljømæssige dimension, med en nedprioritering af strategien for bæredygtig udvikling i forhold til Lissabon-strategien og dens nøgleord: vækst, konkurrence og innovation;

| 1.22 | konstaterer, at kravet om mere synergi virker svagt og ikke i overensstemmelse med styringen af de to processer. Den første (Lissabon) er baseret på de procedurer, der er omhandlet i traktatens artikel 99 og 128, og indvirker på udformningen af økonomiske og beskæftigelsesmæssige politikker i medlemsstaterne og de forskellige rådsbeslutninger, som definerer EU's politik; |
| --- | --- |

1.22

konstaterer, at kravet om mere synergi virker svagt og ikke i overensstemmelse med styringen af de to processer. Den første (Lissabon) er baseret på de procedurer, der er omhandlet i traktatens artikel 99 og 128, og indvirker på udformningen af økonomiske og beskæftigelsesmæssige politikker i medlemsstaterne og de forskellige rådsbeslutninger, som definerer EU's politik;

| 1.23 | beklager, at forårstopmødet, der burde have været en anledning til at evaluere gennemførelsen af de interne og eksterne forpligtelser i forbindelse med bæredygtig udvikling (2), udelukkende har været helliget de økonomiske og sociale aspekter af Lissabon-strategien; |
| --- | --- |

1.23

beklager, at forårstopmødet, der burde have været en anledning til at evaluere gennemførelsen af de interne og eksterne forpligtelser i forbindelse med bæredygtig udvikling (2), udelukkende har været helliget de økonomiske og sociale aspekter af Lissabon-strategien;

| 1.24 | bemærker, at Kommissionen har til hensigt at fremlægge en årlig rapport om miljøet, der skal bidrage til det forberedende arbejde i Rådet (miljø) forud for forårstopmødet; |
| --- | --- |

1.24

bemærker, at Kommissionen har til hensigt at fremlægge en årlig rapport om miljøet, der skal bidrage til det forberedende arbejde i Rådet (miljø) forud for forårstopmødet;

Hvad angår de vigtigste udfordringer

| 1.25 | hæfter sig ved strategiens syv vigtigste udfordringer og de dertil knyttede mål, operationelle målsætninger og handlinger, men mener samtidig, at der med opgavefordelingen er fare for, at det tætte samspil mellem de forskellige indsatsområder overses, og at det centrale spørgsmål om integreret og omfattende kontrol med materiale- og energistrømmen i det økonomiske system udvandes; |
| --- | --- |

1.25

hæfter sig ved strategiens syv vigtigste udfordringer og de dertil knyttede mål, operationelle målsætninger og handlinger, men mener samtidig, at der med opgavefordelingen er fare for, at det tætte samspil mellem de forskellige indsatsområder overses, og at det centrale spørgsmål om integreret og omfattende kontrol med materiale- og energistrømmen i det økonomiske system udvandes;

| 1.26 | er bekymret over, at der ikke er tale om præcise mål og operationelle målsætninger, hvilket ville have været ønskeligt, men snarere principper og retningslinjer. Regionsudvalget bemærker, at målene vedrørende klimaændringerne bør tages op til revision i lyset af det arbejde, der er blevet udført i gruppe I og II under Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer (»IPCC«), og de retningslinjer, som for nylig (marts 2007) blev udstukket af Det Europæiske Råd; |
| --- | --- |

1.26

er bekymret over, at der ikke er tale om præcise mål og operationelle målsætninger, hvilket ville have været ønskeligt, men snarere principper og retningslinjer. Regionsudvalget bemærker, at målene vedrørende klimaændringerne bør tages op til revision i lyset af det arbejde, der er blevet udført i gruppe I og II under Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer (»IPCC«), og de retningslinjer, som for nylig (marts 2007) blev udstukket af Det Europæiske Råd;

| 1.27 | mener, at man set i lyset af de seneste undersøgelser på området bør genoverveje at fremme anvendelsen af biomasse for at diversificere EU's brændstofforsyningskilder; |
| --- | --- |

1.27

mener, at man set i lyset af de seneste undersøgelser på området bør genoverveje at fremme anvendelsen af biomasse for at diversificere EU's brændstofforsyningskilder;

| 1.28 | noterer sig resultatet af den seneste Eurobarometer-undersøgelse, der viser, at 61 % af EU's befolkning går ind for at reducere den andel af energiforsyningen, som udgøres af atomkraft. Regionsudvalget finder, at strategien bør gøre opmærksom på nødvendigheden af at fjerne markedsforvridninger, der kan tilskrives den støtte, der ydes over EU's budget til atomenergi (over 550 mio. euro om året), og som er fire gange højere end den støtte, der gives til vedvarende energi og energieffektivitet (168 mio. om året); |
| --- | --- |

1.28

noterer sig resultatet af den seneste Eurobarometer-undersøgelse, der viser, at 61 % af EU's befolkning går ind for at reducere den andel af energiforsyningen, som udgøres af atomkraft. Regionsudvalget finder, at strategien bør gøre opmærksom på nødvendigheden af at fjerne markedsforvridninger, der kan tilskrives den støtte, der ydes over EU's budget til atomenergi (over 550 mio. euro om året), og som er fire gange højere end den støtte, der gives til vedvarende energi og energieffektivitet (168 mio. om året);

| 1.29 | beklager, at de kvantificerede mål på transportområdet er begrænset til bilers karakteristika og ikke omfatter selve transportformerne. Der bør opstilles specifikke målsætninger for forholdet mellem de forskellige transportformer, og der bør indføres markedsregler for at gøre jernbanetransport mere konkurrencedygtig, bl.a. ved hjælp af nyskabende instrumenter som f.eks. lofter for antallet af tilbagelagte km pr. år for hver enkelt transportform og omsættelige certifikater for godstransport. Man skal i fastsættelsen af målsætningerne sørge for at tage hensyn til, hvilke særlige forhold der gælder for enkeltpersoner, familier, virksomheder, erhvervssektorer, forskelle i placering (randområder og øer) samt det eksisterende udbud af transportformer og anden infrastruktur; |
| --- | --- |

1.29

beklager, at de kvantificerede mål på transportområdet er begrænset til bilers karakteristika og ikke omfatter selve transportformerne. Der bør opstilles specifikke målsætninger for forholdet mellem de forskellige transportformer, og der bør indføres markedsregler for at gøre jernbanetransport mere konkurrencedygtig, bl.a. ved hjælp af nyskabende instrumenter som f.eks. lofter for antallet af tilbagelagte km pr. år for hver enkelt transportform og omsættelige certifikater for godstransport. Man skal i fastsættelsen af målsætningerne sørge for at tage hensyn til, hvilke særlige forhold der gælder for enkeltpersoner, familier, virksomheder, erhvervssektorer, forskelle i placering (randområder og øer) samt det eksisterende udbud af transportformer og anden infrastruktur;

| 1.30 | er yderst opmærksomt på den rolle, som de lokale myndigheder i henhold til strategien kan spille ved udformningen og gennemførelsen af transportplaner og -systemer inden for rammerne af temastrategien for bymiljøet; |
| --- | --- |

1.30

er yderst opmærksomt på den rolle, som de lokale myndigheder i henhold til strategien kan spille ved udformningen og gennemførelsen af transportplaner og -systemer inden for rammerne af temastrategien for bymiljøet;

| 1.31 | glæder sig over, at der lægges vægt på de globale udfordringer i forbindelse med fattigdom og udvikling, men er bekymret over den tid, det tager at opfylde kvoterne for ulandsstøtte. Regionsudvalget mener, at man som led i strategien bør tage indfaldsvinklen til ulandsstøtte og handelspolitik op til genovervejelse som følge af den voksende kløft mellem rige og fattige samt den truende miljøkrise; |
| --- | --- |

1.31

glæder sig over, at der lægges vægt på de globale udfordringer i forbindelse med fattigdom og udvikling, men er bekymret over den tid, det tager at opfylde kvoterne for ulandsstøtte. Regionsudvalget mener, at man som led i strategien bør tage indfaldsvinklen til ulandsstøtte og handelspolitik op til genovervejelse som følge af den voksende kløft mellem rige og fattige samt den truende miljøkrise;

Hvad angår de tværgående politikker til fremme af vidensamfundet

| 1.32 | er enigt i, at uddannelse er en absolut forudsætning for at opnå ændringer i forbrugsmønstre og adfærdsmønstre generelt, og er bevist om, at disse mønstre kan være i modstrid med kravene om bæredygtighed, hvis der ikke gribes ind på de områder, som indvirker på eller definerer dem. Der bør indføres et værdisystem, som på en mere konsekvent måde kan overføres til forskellige former for livsstil (og dermed produktions- og forbrugsmønstre); |
| --- | --- |

1.32

er enigt i, at uddannelse er en absolut forudsætning for at opnå ændringer i forbrugsmønstre og adfærdsmønstre generelt, og er bevist om, at disse mønstre kan være i modstrid med kravene om bæredygtighed, hvis der ikke gribes ind på de områder, som indvirker på eller definerer dem. Der bør indføres et værdisystem, som på en mere konsekvent måde kan overføres til forskellige former for livsstil (og dermed produktions- og forbrugsmønstre);

| 1.33 | glæder sig over de initiativer, som er blevet taget i forbindelse med FN's tiår for uddannelse for bæredygtig udvikling, men er bevidst om, at uddannelse alene ikke er nok til at sikre en markedsadfærd, som er i overensstemmelse med kravene om bæredygtighed, og at der samtidig er behov for regulering og social kontrol; |
| --- | --- |

1.33

glæder sig over de initiativer, som er blevet taget i forbindelse med FN's tiår for uddannelse for bæredygtig udvikling, men er bevidst om, at uddannelse alene ikke er nok til at sikre en markedsadfærd, som er i overensstemmelse med kravene om bæredygtighed, og at der samtidig er behov for regulering og social kontrol;

| 1.34 | mener, at der bør skelnes mellem grundlæggende skoleuddannelse og videregående almen og faglig uddannelse, og finder, at livslang læring er et af de vigtigste midler til at sikre lige muligheder for alle i et markedssamfund og styrke den sociale søjle med henblik på bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.34

mener, at der bør skelnes mellem grundlæggende skoleuddannelse og videregående almen og faglig uddannelse, og finder, at livslang læring er et af de vigtigste midler til at sikre lige muligheder for alle i et markedssamfund og styrke den sociale søjle med henblik på bæredygtig udvikling;

| 1.35 | er enigt i, at forskningen i bæredygtig udvikling nødvendigvis bør omfatte kortsigtede projekter som støtte for beslutningstagningen, men også langsigtede projekter, og at den bør sigte mod at løse regionale og globale problemer; |
| --- | --- |

1.35

er enigt i, at forskningen i bæredygtig udvikling nødvendigvis bør omfatte kortsigtede projekter som støtte for beslutningstagningen, men også langsigtede projekter, og at den bør sigte mod at løse regionale og globale problemer;

| 1.36 | finder det tvingende nødvendigt at udvikle nye og mere miljøvenlige teknologier. I den forbindelse synes målene under det syvende FTU-rammeprogram at være nyttige, hvilket også gælder foranstaltningerne til støtte for initiativer, som kan fremme bæredygtig udvikling på lokalt niveau og støtte udviklingen af miljøbevidste virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder. Sådanne foranstaltninger bør styrkes; |
| --- | --- |

1.36

finder det tvingende nødvendigt at udvikle nye og mere miljøvenlige teknologier. I den forbindelse synes målene under det syvende FTU-rammeprogram at være nyttige, hvilket også gælder foranstaltningerne til støtte for initiativer, som kan fremme bæredygtig udvikling på lokalt niveau og støtte udviklingen af miljøbevidste virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder. Sådanne foranstaltninger bør styrkes;

| 1.37 | er enigt i, at der bør udstikkes flere tværfaglige retningslinjer set i lyset af de konstante ændringer i forholdet mellem de forskellige økonomiske, miljømæssige, sociale og institutionelle systemer. Regionsudvalget finder, at der bør sikres størst mulig gennemsigtighed og deltagelse på grund af den usikkerhed, som er forbundet med udviklingen af disse systemer, de mange interesser i beslutningsprocesserne, behovet for at få afklaret spørgsmål i forbindelse med selve forskningen (f.eks. spørgsmålet om, hvilken vinkel der skal forskes ud fra), men også aspekter som sundhedsbeskyttelse og miljøkvalitet samt hensyntagen til etiske værdier og principper i beslutningsprocesserne; |
| --- | --- |

1.37

er enigt i, at der bør udstikkes flere tværfaglige retningslinjer set i lyset af de konstante ændringer i forholdet mellem de forskellige økonomiske, miljømæssige, sociale og institutionelle systemer. Regionsudvalget finder, at der bør sikres størst mulig gennemsigtighed og deltagelse på grund af den usikkerhed, som er forbundet med udviklingen af disse systemer, de mange interesser i beslutningsprocesserne, behovet for at få afklaret spørgsmål i forbindelse med selve forskningen (f.eks. spørgsmålet om, hvilken vinkel der skal forskes ud fra), men også aspekter som sundhedsbeskyttelse og miljøkvalitet samt hensyntagen til etiske værdier og principper i beslutningsprocesserne;

| 1.38 | er enigt i, at det er nødvendigt at fremme en bedre forståelse af forbindelsen mellem indkomstskabelse, regnskabsmetode og velstand. Regionsudvalget finder især, at beregningen af nationalindkomsten bør omfatte indikatorer til beregning af energi- og materialestrømmene i det økonomiske system og måling af alle de økonomiske aktiviteter; |
| --- | --- |

1.38

er enigt i, at det er nødvendigt at fremme en bedre forståelse af forbindelsen mellem indkomstskabelse, regnskabsmetode og velstand. Regionsudvalget finder især, at beregningen af nationalindkomsten bør omfatte indikatorer til beregning af energi- og materialestrømmene i det økonomiske system og måling af alle de økonomiske aktiviteter;

Hvad angår finansiering og økonomiske instrumenter

| 1.39 | mener, at rækken af instrumenter til bæredygtighedspolitikker ikke bør begrænses alene til markedsregulerende foranstaltninger, selv om de er nyttige og uundværlige. Anvendelsen af gennemsigtighed og korrigerende indgreb til at finde frem til »den rigtige pris«, som kan afspejle sociale og miljømæssige omkostninger, tager ikke hensyn til, at det er umuligt at udrede dynamikken i systemernes udvikling bare nogenlunde nøjagtigt; |
| --- | --- |

1.39

mener, at rækken af instrumenter til bæredygtighedspolitikker ikke bør begrænses alene til markedsregulerende foranstaltninger, selv om de er nyttige og uundværlige. Anvendelsen af gennemsigtighed og korrigerende indgreb til at finde frem til »den rigtige pris«, som kan afspejle sociale og miljømæssige omkostninger, tager ikke hensyn til, at det er umuligt at udrede dynamikken i systemernes udvikling bare nogenlunde nøjagtigt;

| 1.40 | er enigt i, at der er brug for større samordning mellem medlemsstater og Kommissionen for at sikre bedre anvendelse af EU-fondene og udtrykker i den forbindelse bekymring for, at strukturfondene for 2007-2013 ender med at bidrage til, at CO2-emissionerne øges, som det blev fremført i nylig rapport fra CEE Bankwatch Network; |
| --- | --- |

1.40

er enigt i, at der er brug for større samordning mellem medlemsstater og Kommissionen for at sikre bedre anvendelse af EU-fondene og udtrykker i den forbindelse bekymring for, at strukturfondene for 2007-2013 ender med at bidrage til, at CO2-emissionerne øges, som det blev fremført i nylig rapport fra CEE Bankwatch Network;

Hvad angår kommunikation, mobilisering og større succes

| 1.41 | er enigt i, at det er nødvendigt at fremme oplysning og bevidstgørelse om bæredygtighedstemaer med passende kommunikationsforanstaltninger og sikre, at de er i tråd med udarbejdelsen af en sammenhængende og realistisk europæisk vision for langsigtet bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.41

er enigt i, at det er nødvendigt at fremme oplysning og bevidstgørelse om bæredygtighedstemaer med passende kommunikationsforanstaltninger og sikre, at de er i tråd med udarbejdelsen af en sammenhængende og realistisk europæisk vision for langsigtet bæredygtig udvikling;

| 1.42 | er enigt i, hvilken rolle de lokale og regionale myndigheder kan spille i at opnå bæredygtig udvikling ved at gøre en indsats i by- og landområder. Lokale Agenda 21 er det centrale instrument til gennemførelse af politikker, der fastlægges og gennemføres via brede inddragelsesprocesser; mener imidlertid ikke, at disse inddragelsesprocesser kan udvikles fuldt ud, så længe de ikke har nogen klar rolle i forvaltningen af budgetterne på de respektive forvaltningsniveauer, navnlig i forvaltningen af midler fra EU-budgettet; |
| --- | --- |

1.42

er enigt i, hvilken rolle de lokale og regionale myndigheder kan spille i at opnå bæredygtig udvikling ved at gøre en indsats i by- og landområder. Lokale Agenda 21 er det centrale instrument til gennemførelse af politikker, der fastlægges og gennemføres via brede inddragelsesprocesser; mener imidlertid ikke, at disse inddragelsesprocesser kan udvikles fuldt ud, så længe de ikke har nogen klar rolle i forvaltningen af budgetterne på de respektive forvaltningsniveauer, navnlig i forvaltningen af midler fra EU-budgettet;

| 1.43 | mener ikke, at overvågningen blot bør være koncentreret om at fastlægge og overvåge indikatorernes udvikling, men at den også bør følge de politikker og tiltag, som iværksættes af EU, de enkelte medlemsstater og endda de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

1.43

mener ikke, at overvågningen blot bør være koncentreret om at fastlægge og overvåge indikatorernes udvikling, men at den også bør følge de politikker og tiltag, som iværksættes af EU, de enkelte medlemsstater og endda de lokale og regionale myndigheder;

| 1.44 | mener, at dette arbejde kræver ændringer i de nuværende beslutningsprocesser vedrørende den europæiske forvaltning af bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.44

mener, at dette arbejde kræver ændringer i de nuværende beslutningsprocesser vedrørende den europæiske forvaltning af bæredygtig udvikling;

| 1.45 | er overbevist om, at det kræver en kopernikansk vending i forbindelsen mellem Lissabon- og Göteborg-processen, som fra den nuværende praksis bør føres tilbage til den oprindelige hensigt. For eksempel bør det ikke være resultaterne af EU's strategi for bæredygtig udvikling, der skal bidrage til arbejdet i forbindelse med Lissabon-strategien, som anført i punkt 38 i Strategien for bæredygtig udvikling; det er snarere Lissabon-strategiens resultater, der skal bidrage til målene om bæredygtig udvikling. Grunden hertil er erkendelsen af, at den bæredygtige udvikling er overordnet EU's politikker; |
| --- | --- |

1.45

er overbevist om, at det kræver en kopernikansk vending i forbindelsen mellem Lissabon- og Göteborg-processen, som fra den nuværende praksis bør føres tilbage til den oprindelige hensigt. For eksempel bør det ikke være resultaterne af EU's strategi for bæredygtig udvikling, der skal bidrage til arbejdet i forbindelse med Lissabon-strategien, som anført i punkt 38 i Strategien for bæredygtig udvikling; det er snarere Lissabon-strategiens resultater, der skal bidrage til målene om bæredygtig udvikling. Grunden hertil er erkendelsen af, at den bæredygtige udvikling er overordnet EU's politikker;

| 1.46 | understreger, at Kommissionens forslag til foranstaltninger inden for bæredygtig udvikling bør fremmes og udformes på en måde, der letter gennemførelsen af foranstaltningerne på lokalt og regionalt niveau i de 27 medlemsstater. Det er vigtigt, at de foreslåede foranstaltninger kan gennemføres på lokalt og regionalt niveau, uanset de specifikke forhold i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

1.46

understreger, at Kommissionens forslag til foranstaltninger inden for bæredygtig udvikling bør fremmes og udformes på en måde, der letter gennemførelsen af foranstaltningerne på lokalt og regionalt niveau i de 27 medlemsstater. Det er vigtigt, at de foreslåede foranstaltninger kan gennemføres på lokalt og regionalt niveau, uanset de specifikke forhold i de enkelte medlemsstater;

| 1.47 | er bekymret over, at Kommissionen anfører, at forvaltningen af strategien for bæredygtig udvikling, skal henvises til Det Europæiske Råd i december. Denne løsning vil skabe yderligere afstand mellem Göteborg- og Lissabon-strategierne og medvirke til en yderligere marginalisering af bæredygtighed i EU's forvaltning; |
| --- | --- |

1.47

er bekymret over, at Kommissionen anfører, at forvaltningen af strategien for bæredygtig udvikling, skal henvises til Det Europæiske Råd i december. Denne løsning vil skabe yderligere afstand mellem Göteborg- og Lissabon-strategierne og medvirke til en yderligere marginalisering af bæredygtighed i EU's forvaltning;

| 1.48 | minder i den sammenhæng om, at Det Europæiske Råd i forbindelse med genlanceringen af Lissabon-strategien i foråret 2005 gentog, at strategien passer ind i en bredere kontekst for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

1.48

minder i den sammenhæng om, at Det Europæiske Råd i forbindelse med genlanceringen af Lissabon-strategien i foråret 2005 gentog, at strategien passer ind i en bredere kontekst for bæredygtig udvikling.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 2.1 | er overbevist om, at en indfaldsvinkel på bæredygtig udvikling, som omfatter økonomiske, miljømæssige, sociale og institutionelle aspekter, er en nødvendig forudsætning for øget velfærd, høj og kvalitetsorienteret beskæftigelse og økonomisk vækst, der ikke medfører større miljøomkostninger og dermed kun skaber et tilsyneladende velfærd: gennemførelsen heraf kræver en gennemgribende reform af EU's forvaltning af bæredygtigheden; |
| --- | --- |

2.1

er overbevist om, at en indfaldsvinkel på bæredygtig udvikling, som omfatter økonomiske, miljømæssige, sociale og institutionelle aspekter, er en nødvendig forudsætning for øget velfærd, høj og kvalitetsorienteret beskæftigelse og økonomisk vækst, der ikke medfører større miljøomkostninger og dermed kun skaber et tilsyneladende velfærd: gennemførelsen heraf kræver en gennemgribende reform af EU's forvaltning af bæredygtigheden;

| 2.2 | anbefaler at bestemmelserne i EF-traktatens artikel 99 og artikel 128, som danner grundlag for den treårige cyklus for politikker og for fastlæggelsen af de integrerede retningslinjer for økonomisk politik og beskæftigelse, gennemføres inden for en samlet ramme, som omfatter miljømæssige og institutionelle aspekter såvel som de økonomiske og sociale aspekter i pakken af integrerede retningslinjer, således at strategien for bæredygtig udvikling kan føre bæredygtighedens tværgående og overordnede karakter ud i praksis; |
| --- | --- |

2.2

anbefaler at bestemmelserne i EF-traktatens artikel 99 og artikel 128, som danner grundlag for den treårige cyklus for politikker og for fastlæggelsen af de integrerede retningslinjer for økonomisk politik og beskæftigelse, gennemføres inden for en samlet ramme, som omfatter miljømæssige og institutionelle aspekter såvel som de økonomiske og sociale aspekter i pakken af integrerede retningslinjer, således at strategien for bæredygtig udvikling kan føre bæredygtighedens tværgående og overordnede karakter ud i praksis;

| 2.3 | henstiller ligeledes, at de lokale og regionale myndigheder medregnes blandt hovedaktørerne i den reformerede cyklus' forskellige faser og tildeles rollen som vigtige partnere i fastlæggelsen og gennemførelsen — bl.a. med udgangspunkt i det lokale plan — af de overordnede mål og ændringer, som er nødvendige for at opnå et bæredygtigt samfund. Det er derfor nødvendigt at fastlægge, at der til rapporterne om hhv. økonomi- og beskæftigelsespolitikken, som hver medlemsstat skal fremlægge senest i oktober hvert år, skal føjes en rapport om gennemførelsen af den 6. miljøhandlingsplan. De tre rapporter bør integreres med hinanden og vise, hvordan de hver især hænger sammen med og bidrager til de mål for bæredygtighed, som er fastlagt i strategien for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

2.3

henstiller ligeledes, at de lokale og regionale myndigheder medregnes blandt hovedaktørerne i den reformerede cyklus' forskellige faser og tildeles rollen som vigtige partnere i fastlæggelsen og gennemførelsen — bl.a. med udgangspunkt i det lokale plan — af de overordnede mål og ændringer, som er nødvendige for at opnå et bæredygtigt samfund. Det er derfor nødvendigt at fastlægge, at der til rapporterne om hhv. økonomi- og beskæftigelsespolitikken, som hver medlemsstat skal fremlægge senest i oktober hvert år, skal føjes en rapport om gennemførelsen af den 6. miljøhandlingsplan. De tre rapporter bør integreres med hinanden og vise, hvordan de hver især hænger sammen med og bidrager til de mål for bæredygtighed, som er fastlagt i strategien for bæredygtig udvikling;

| 2.4 | mener, at strategien bør præcisere, at det centrale mål om at bryde koblingen mellem økonomisk vækst og miljøforringelse, kræver, at man kontrollerer, nedbringer og stabiliserer den strøm af energi og råvarer og det dertil knyttede affald, som passerer det økonomiske system for senere at vende tilbage til økosystemet i mindre anvendelige former; |
| --- | --- |

2.4

mener, at strategien bør præcisere, at det centrale mål om at bryde koblingen mellem økonomisk vækst og miljøforringelse, kræver, at man kontrollerer, nedbringer og stabiliserer den strøm af energi og råvarer og det dertil knyttede affald, som passerer det økonomiske system for senere at vende tilbage til økosystemet i mindre anvendelige former;

| 2.5 | anbefaler, at programmeringsdokumenterne følges op af en analyse af disse strømme for at kontrollere, om de bidrager til at afkoblingen af den økonomiske vækst fra miljøforringelsen, og at målene for samhørighedstiltagene primært bør vedrøre gennemførelsen af målene for strategien for bæredygtig udvikling og kun bør henvise til Lissabon-dagsordenens integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse, hvis de er sammenhængende med strategien for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

2.5

anbefaler, at programmeringsdokumenterne følges op af en analyse af disse strømme for at kontrollere, om de bidrager til at afkoblingen af den økonomiske vækst fra miljøforringelsen, og at målene for samhørighedstiltagene primært bør vedrøre gennemførelsen af målene for strategien for bæredygtig udvikling og kun bør henvise til Lissabon-dagsordenens integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse, hvis de er sammenhængende med strategien for bæredygtig udvikling;

| 2.6 | opfordrer derfor Kommissionen til at fremsætte et forslag, der går i den retning, og anmoder Rådet og Europa-Parlamentet om at tage stilling til det hurtigt; |
| --- | --- |

2.6

opfordrer derfor Kommissionen til at fremsætte et forslag, der går i den retning, og anmoder Rådet og Europa-Parlamentet om at tage stilling til det hurtigt;

| 2.7 | opfordrer Kommissionen til at foreslå passende politikker, såsom lofter for produktion af visse forurenende stoffer eller udnyttelse af visse ressourcer, herunder bestemte landbrugs- eller fiskerimetoder, til at ledsage markedsreguleringsmekanismerne og skattepolitikken på miljøområdet. Hvad sidstnævnte angår, er der et presserende behov for at fjerne de markedsskævheder, der er skabt af subsidier, som fremmer produktioner eller produkter med stor indvirkning på eller til stor fare for miljøet; |
| --- | --- |

2.7

opfordrer Kommissionen til at foreslå passende politikker, såsom lofter for produktion af visse forurenende stoffer eller udnyttelse af visse ressourcer, herunder bestemte landbrugs- eller fiskerimetoder, til at ledsage markedsreguleringsmekanismerne og skattepolitikken på miljøområdet. Hvad sidstnævnte angår, er der et presserende behov for at fjerne de markedsskævheder, der er skabt af subsidier, som fremmer produktioner eller produkter med stor indvirkning på eller til stor fare for miljøet;

| 2.8 | anbefaler, at strategien for bæredygtig udvikling fastlægger præcise kvantitative mål med faste tidsfrister, og opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde strategier for bæredygtig udvikling, som er sammenhængende med og kan understøtte den europæiske strategi. I den sammenhæng forpligter udvalget de regionale og lokale myndigheder til at fastlægge sine egne strategier, som er på linje med de strategiske mål, som er opstillet på nationalt og europæisk plan, med passende feedbackmekanismer; |
| --- | --- |

2.8

anbefaler, at strategien for bæredygtig udvikling fastlægger præcise kvantitative mål med faste tidsfrister, og opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde strategier for bæredygtig udvikling, som er sammenhængende med og kan understøtte den europæiske strategi. I den sammenhæng forpligter udvalget de regionale og lokale myndigheder til at fastlægge sine egne strategier, som er på linje med de strategiske mål, som er opstillet på nationalt og europæisk plan, med passende feedbackmekanismer;

| 2.9 | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en plan for tilpasning til klimaændringerne, som omfatter aspekter vedrørende temperaturstigningens indvirkning på fiskeriet og beskyttelsen af kysterne og indre vandområder samt indvirkningen af ændringer i nedbørsmængderne og andre ugunstige vejrforhold på landbrug og kvægdrift, fiskeri og akvakultur, skovbrande, tørke, biodiversitet og skove, turisme, kystbeskyttelse, sundhed osv.; |
| --- | --- |

2.9

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en plan for tilpasning til klimaændringerne, som omfatter aspekter vedrørende temperaturstigningens indvirkning på fiskeriet og beskyttelsen af kysterne og indre vandområder samt indvirkningen af ændringer i nedbørsmængderne og andre ugunstige vejrforhold på landbrug og kvægdrift, fiskeri og akvakultur, skovbrande, tørke, biodiversitet og skove, turisme, kystbeskyttelse, sundhed osv.;

| 2.10 | anbefaler fastlæggelse og styrkelse af den institutionelle kapacitet til at gennemføre vurdering af den miljømæssige bæredygtighed af planer, programmer og projekter, så der kan ske en ordentlig oplysning og inddragelse af offentligheden; mener, at hovedformålet med disse procedurer bør være at vurdere de planlagte tiltags sammenhæng med og bidrag til de mål, som bæredygtighedsstrategierne har fastlagt på det respektive niveau; |
| --- | --- |

2.10

anbefaler fastlæggelse og styrkelse af den institutionelle kapacitet til at gennemføre vurdering af den miljømæssige bæredygtighed af planer, programmer og projekter, så der kan ske en ordentlig oplysning og inddragelse af offentligheden; mener, at hovedformålet med disse procedurer bør være at vurdere de planlagte tiltags sammenhæng med og bidrag til de mål, som bæredygtighedsstrategierne har fastlagt på det respektive niveau;

| 2.11 | understreger, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en vigtig rolle i gennemførelsen af bæredygtig udvikling; opfordrer Kommissionen til at udarbejde initiativer til støtte for social, by- og miljømæssig genopretning af byområdernes ydre periferi; anbefaler at fremme lokale Agenda 21, også i anvendelsen af EU's fonde, som det vigtigste hovedinstrument til at gennemføre omfattende inddragelsesprocesser; finder det derfor nødvendigt at udvide inddragelsesprocesserne for dels at sikre, at de relevante beslutningsprocesser er i overensstemmelse med værdisystemet i de berørte samfund, hvilket markedet på grund af sin egenart ikke er i stand til, dels at forbedre kvaliteten af den videnskabelige praksis; anbefaler, at man på alle niveauer fremmer fuld gennemførelse og anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klage på alle områder, der vedrører bæredygtig udvikling: økonomi, samfund, miljø og institutioner; |
| --- | --- |

2.11

understreger, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en vigtig rolle i gennemførelsen af bæredygtig udvikling; opfordrer Kommissionen til at udarbejde initiativer til støtte for social, by- og miljømæssig genopretning af byområdernes ydre periferi; anbefaler at fremme lokale Agenda 21, også i anvendelsen af EU's fonde, som det vigtigste hovedinstrument til at gennemføre omfattende inddragelsesprocesser; finder det derfor nødvendigt at udvide inddragelsesprocesserne for dels at sikre, at de relevante beslutningsprocesser er i overensstemmelse med værdisystemet i de berørte samfund, hvilket markedet på grund af sin egenart ikke er i stand til, dels at forbedre kvaliteten af den videnskabelige praksis; anbefaler, at man på alle niveauer fremmer fuld gennemførelse og anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klage på alle områder, der vedrører bæredygtig udvikling: økonomi, samfund, miljø og institutioner;

| 2.12 | anbefaler, hvad angår inddragelse af borgere, virksomheder og arbejdsmarkedets parter, at der henvises mere specifikt til former for deltagelsesdemokrati og deliberativt demokrati, at der eksperimenteres med tiltag vedrørende ejerforhold, som f.eks. programmer for uddeling af aktier til arbejdstagere og lokalsamfund, og at der fokuseres mere på kooperativer; |
| --- | --- |

2.12

anbefaler, hvad angår inddragelse af borgere, virksomheder og arbejdsmarkedets parter, at der henvises mere specifikt til former for deltagelsesdemokrati og deliberativt demokrati, at der eksperimenteres med tiltag vedrørende ejerforhold, som f.eks. programmer for uddeling af aktier til arbejdstagere og lokalsamfund, og at der fokuseres mere på kooperativer;

| 2.13 | opfordrer til at genoverveje: i) udviklingshjælpens omfang og måder, hvor trickle down-tilgangen (»når det regner på præsten, drypper det på degnen«) ikke længere kan bruges på grund af den voksende forskel mellem rige og fattige lande og de begrænsninger for økonomisk vækst, som ligger i økosystemets begrænsninger; ii) den vækstmodel, som er afledt af globaliseringen, og dens bæredygtighed; iii) sammenhænge og prioriteter mellem det europæiske regionale marked og dets kapital og de internationale markeder og deres kapital; iv) bestræbelserne i WTO-forhandlingerne på at privatisere de offentlige tjenester og de fælles goder, som f.eks. vand, og henstiller til, at man går fuldstændig bort fra sidstnævnte ide; v) subsidier, incitamenter og andre foranstaltninger, der skaber handelsmæssige hindringer for udviklingslande; |
| --- | --- |

2.13

opfordrer til at genoverveje: i) udviklingshjælpens omfang og måder, hvor trickle down-tilgangen (»når det regner på præsten, drypper det på degnen«) ikke længere kan bruges på grund af den voksende forskel mellem rige og fattige lande og de begrænsninger for økonomisk vækst, som ligger i økosystemets begrænsninger; ii) den vækstmodel, som er afledt af globaliseringen, og dens bæredygtighed; iii) sammenhænge og prioriteter mellem det europæiske regionale marked og dets kapital og de internationale markeder og deres kapital; iv) bestræbelserne i WTO-forhandlingerne på at privatisere de offentlige tjenester og de fælles goder, som f.eks. vand, og henstiller til, at man går fuldstændig bort fra sidstnævnte ide; v) subsidier, incitamenter og andre foranstaltninger, der skaber handelsmæssige hindringer for udviklingslande;

| 2.14 | har tiltro til, at Kommissionen i forbindelse med den pågående vurdering af strategien for bæredygtig udvikling og i sit handlingsprogram vil udvide og uddybe dialogen med det lokale og regionale niveau; udvalget agter at spille en aktiv rolle i arbejdet med at sikre virkeliggørelsen af et bæredygtigt samfund i både EU og resten af verden; |
| --- | --- |

2.14

har tiltro til, at Kommissionen i forbindelse med den pågående vurdering af strategien for bæredygtig udvikling og i sit handlingsprogram vil udvide og uddybe dialogen med det lokale og regionale niveau; udvalget agter at spille en aktiv rolle i arbejdet med at sikre virkeliggørelsen af et bæredygtigt samfund i både EU og resten af verden;

| 2.15 | foreslår, at Kommissionen udvikler et styrket samarbejde med henblik på at evaluere de lokale og regionale myndigheders bidrag til bæredygtighedspolitikkerne som led i et flerårigt institutionelt partnerskab. Inden for rammerne af dette samarbejde vil Regionsudvalget bl.a. (se Bilag I) udarbejde specifikke udtalelser om en række af de sager, som indgår i Kommissionens arbejdsprogram for perioden 2007-2009 og som de regionale og lokale myndigheder anser for særlig vigtige, når det gælder bæredygtig udvikling, ligesom det vil fremsætte konkrete forslag til gennemførelse af fælles initiativer. |
| --- | --- |

2.15

foreslår, at Kommissionen udvikler et styrket samarbejde med henblik på at evaluere de lokale og regionale myndigheders bidrag til bæredygtighedspolitikkerne som led i et flerårigt institutionelt partnerskab. Inden for rammerne af dette samarbejde vil Regionsudvalget bl.a. (se Bilag I) udarbejde specifikke udtalelser om en række af de sager, som indgår i Kommissionens arbejdsprogram for perioden 2007-2009 og som de regionale og lokale myndigheder anser for særlig vigtige, når det gælder bæredygtig udvikling, ligesom det vil fremsætte konkrete forslag til gennemførelse af fælles initiativer.

Bruxelles, den 6. juni 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

3.   Procedure

| Basisdokument | De lokale og regionale myndigheders bidrag til EU's strategi for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |
| Reference | — |
| Retsgrundlag | EF-traktatens artikel 265, stk. 1 |
| Forretningsordenens bestemmelser | Forretningsordenens artikel 40, stk. 2 |
| Kommissionens anmodning om udtalelse | Den 11. december 2006 |
| Formandens henvisning | Den 9. januar 2007 |
| Det kompetence underudvalg | Underudvalget for Bæredygtig Udvikling (DEVE) |
| Ordfører | Nichi Vendola (IT/PSE), præsident for regionen Puglia |
| Informationsnote | Den 26. februar 2007 |
| Behandlet i underudvalget | — |
| Vedtaget i underudvalget | — |
| Afstemningsresultat i underudvalget | — |
| Vedtaget på plenum | 6.6.2007 |
| Tidligere RU-udtalelse | Udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — 2005-revision af EU's strategi for bæredygtig udvikling: første status og fremtidige retningslinjer.
  CdR 66/2005 fin  (3)— KOM(2005) 37 endelig |

Basisdokument

Basisdokument

De lokale og regionale myndigheders bidrag til EU's strategi for bæredygtig udvikling.

Reference

Reference

—

Retsgrundlag

Retsgrundlag

EF-traktatens artikel 265, stk. 1

Forretningsordenens bestemmelser

Forretningsordenens bestemmelser

Forretningsordenens artikel 40, stk. 2

Kommissionens anmodning om udtalelse

Kommissionens anmodning om udtalelse

Den 11. december 2006

Formandens henvisning

Formandens henvisning

Den 9. januar 2007

Det kompetence underudvalg

Det kompetence underudvalg

Underudvalget for Bæredygtig Udvikling (DEVE)

Ordfører

Ordfører

Nichi Vendola (IT/PSE), præsident for regionen Puglia

Informationsnote

Informationsnote

Den 26. februar 2007

Behandlet i underudvalget

Behandlet i underudvalget

—

Vedtaget i underudvalget

Vedtaget i underudvalget

—

Afstemningsresultat i underudvalget

Afstemningsresultat i underudvalget

—

Vedtaget på plenum

Vedtaget på plenum

6.6.2007

Tidligere RU-udtalelse

Tidligere RU-udtalelse

Udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — 2005-revision af EU's strategi for bæredygtig udvikling: første status og fremtidige retningslinjer.

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet

2005-revision af EU's strategi for bæredygtig udvikling: første status og fremtidige retningslinjer

CdR 66/2005 fin  (3)— KOM(2005) 37 endelig

3

---

(1)  CdR 66/2005 fin.

1

(2)  »Rådet for Den Europæiske Union erindrer om, at Det Europæiske Råd i overensstemmelse med den strategi for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Göteborg, på sine forårsmøder vil gøre status over de fremskridt, der er opnået med hensyn til gennemførelsen af denne strategi, og udstikke nærmere politiske retningslinjer for, hvorledes bæredygtig udvikling fremmes, og at Det Europæiske Råd i Barcelona vil indlede denne nye politiske tilgang på grundlag af en afvejet og koordineret analyse af strategiens tre dimensioner (den sociale, økonomiske og miljømæssige), når det fastlægger, gør status over, vurderer og overvåger Den Europæiske Unions strategipolitiske hovedlinjer.« Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Barcelona 15.-16. marts 2002.

2

(3)  EUT C 81 af 4.4.2006, s. 18.

3

---

BILAG I

Regionsudvalgets tidsplan for EU's strategi for bæredygtig udvikling — perioden 2007-2009

Aktiviteter

1.   Rådgivende aktiviteter

1a.   Med henblik på Det Europæiske Råd i december 2007

| Kommissions- dokumentets reference | Kommissionsdokumentets titel | Procedure | Vedtagelse i Regionsudvalget berammet til |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006/ENV/012 | Grønbog om tilpasning til klimaændringer | Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter | November 2007 |

Kommissions- dokumentets reference

Kommissionsdokumentets titel

Procedure

Vedtagelse i Regionsudvalget berammet til

2006/ENV/012

Grønbog om tilpasning til klimaændringer

Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter

November 2007

1b.   Med henblik på Det Europæiske Råd i marts 2008

| Kommissions- dokumentets reference | Kommissionsdokumentets titel | Procedure | Vedtagelse i Regionsudvalget berammet til |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006/ENV/012 | Grønbog om tilpasning til klimaændringer | Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter | November 2007 |
| — | Perspektivudtalelse om den fælles landbrugspolitiks fremtid | — | Februar 2008 |
| 2007/EMPL/013 | Meddelelse om midtvejsundersøgelse af gennemførelsen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden (2005-2010) | Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter | Februar 2008 |

Kommissions- dokumentets reference

Kommissionsdokumentets titel

Procedure

Vedtagelse i Regionsudvalget berammet til

2006/ENV/012

Grønbog om tilpasning til klimaændringer

Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter

November 2007

—

Perspektivudtalelse om den fælles landbrugspolitiks fremtid

—

Februar 2008

2007/EMPL/013

Meddelelse om midtvejsundersøgelse af gennemførelsen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden (2005-2010)

Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter

Februar 2008

1c.   Andre rådgivende aktiviteter

| Kommissions- dokumentets reference | Kommissionsdokumentets titel | Procedure | Vedtagelse i Regionsudvalget berammet til |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 571 endelig | Meddelelse fra Kommissionen om »Den demografiske udvikling i Europa — En udfordring, men også en chance« | Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter | Juni 2007 |
| — | Perspektivudtalelse om indvandrerkvinders situation i Den Europæiske Union | — | Oktober 2007 |
| — | Perspektivudtalelse om uddannelse og bæredygtig udvikling | — | November 2007 |
| 2007/ENV/012 | Handlingsplan om bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug | Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter | Februar 2008 |
| 2007/FISH/001 | Meddelelse fra Kommissionen om »En fremtidig havpolitik for EU: De politiske konklusioner fra høringen om grønbogen« | Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter | Februar 2008 |
| 2007/FISH/003 | Meddelelse og forslag til en rådsforordning om skærpet kamp mod ulovligt, urapporteret og ureguleret (UUU) fiskeri | Lovgivningsforslag | Februar 2008 |
| 2007/TREN/005 | Grønbog om bytransport | Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter | Andet kvartal af 2008 |
| 2006/SANCO/004 | Hvidbog om sundhedsstrategi | Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter | Andet kvartal af 2008 |
| 2006/SANCO/005 | Fællesskabsramme for sikre og effektive sundhedsydelser | Lovgivningsforslag | Andet kvartal af 2008 |

Kommissions- dokumentets reference

Kommissionsdokumentets titel

Procedure

Vedtagelse i Regionsudvalget berammet til

KOM(2006) 571 endelig

Meddelelse fra Kommissionen om »Den demografiske udvikling i Europa — En udfordring, men også en chance«

Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter

Juni 2007

—

Perspektivudtalelse om indvandrerkvinders situation i Den Europæiske Union

—

Oktober 2007

—

Perspektivudtalelse om uddannelse og bæredygtig udvikling

—

November 2007

2007/ENV/012

Handlingsplan om bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug

Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter

Februar 2008

2007/FISH/001

Meddelelse fra Kommissionen om »En fremtidig havpolitik for EU: De politiske konklusioner fra høringen om grønbogen«

Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter

Februar 2008

2007/FISH/003

Meddelelse og forslag til en rådsforordning om skærpet kamp mod ulovligt, urapporteret og ureguleret (UUU) fiskeri

Lovgivningsforslag

Februar 2008

2007/TREN/005

Grønbog om bytransport

Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter

Andet kvartal af 2008

2006/SANCO/004

Hvidbog om sundhedsstrategi

Forslag af ikke-lovgivningsmæssig karakter

Andet kvartal af 2008

2006/SANCO/005

Fællesskabsramme for sikre og effektive sundhedsydelser

Lovgivningsforslag

Andet kvartal af 2008

2.   Supplerende aktiviteter til den rådgivende funktion

| Aktiviteter | Mulig dato for gennemførelse |
| --- | --- |
| Undersøgelse af mulighederne for at oprette et fælles permanent overvågningscenter til overvågning af de regionale og lokale myndigheders bidrag til bæredygtighedspolitikkerne (eventuelt i samarbejde med EØSU) | Andet halvår af 2007 |
| Regionsudvalgets studie om »Regionernes og kommunernes bidrag til strategierne for bæredygtig udvikling« | Andet kvartal af 2008 |
| Territorial dialog 2009: integrering af vigtige aspekter af EU's strategi for bæredygtig udvikling i Lissabon-strategiens platform for gensidig læring | Første kvartal af 2009 |
| Deltagelse i tematiske konferencer og arbejdsgrupper vedrørende bæredygtig udvikling | Perioden 2007-2009 |

Aktiviteter

Mulig dato for gennemførelse

Undersøgelse af mulighederne for at oprette et fælles permanent overvågningscenter til overvågning af de regionale og lokale myndigheders bidrag til bæredygtighedspolitikkerne (eventuelt i samarbejde med EØSU)

Andet halvår af 2007

Regionsudvalgets studie om »Regionernes og kommunernes bidrag til strategierne for bæredygtig udvikling«

Andet kvartal af 2008

Territorial dialog 2009: integrering af vigtige aspekter af EU's strategi for bæredygtig udvikling i Lissabon-strategiens platform for gensidig læring

Første kvartal af 2009

Deltagelse i tematiske konferencer og arbejdsgrupper vedrørende bæredygtig udvikling

Perioden 2007-2009

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/30

---

Regionsudvalgets initiativudtalelse relanceringen af reformprocessen i EU med henblik på mødet i Det Europæiske Råd den 21. og 22. juni 2007

(2007/C 197/06)

REGIONSUDVALGET

| — | støtter EU-formandskabets forpligtelse på Unionens reformproces og er enigt i, at der er behov for at fastholde substansen i forfatningstraktaten, der blev underskrevet af samtlige EU's stats- og regeringschefer i Rom den 29. oktober 2004; |
| --- | --- |

—

støtter EU-formandskabets forpligtelse på Unionens reformproces og er enigt i, at der er behov for at fastholde substansen i forfatningstraktaten, der blev underskrevet af samtlige EU's stats- og regeringschefer i Rom den 29. oktober 2004;

| — | opfordrer stats- og regeringscheferne til på mødet i Det Europæiske Råd den 21. og 22. juni 2007 at forpligte sig til en hurtig afslutning af processen med at reformere traktaterne uden at trække de resultater tilbage, som de lokale og regionale myndigheder har opnået navnlig med hensyn til overholdelsen af subsidiaritetsprincippet, princippet om god regeringsførelse og EU's territoriale samhørighed, og anmoder om, at alle disse bestemmelser medtages i enhver ny traktat; |
| --- | --- |

—

opfordrer stats- og regeringscheferne til på mødet i Det Europæiske Råd den 21. og 22. juni 2007 at forpligte sig til en hurtig afslutning af processen med at reformere traktaterne uden at trække de resultater tilbage, som de lokale og regionale myndigheder har opnået navnlig med hensyn til overholdelsen af subsidiaritetsprincippet, princippet om god regeringsførelse og EU's territoriale samhørighed, og anmoder om, at alle disse bestemmelser medtages i enhver ny traktat;

| — | anmoder om at blive hørt vedrørende den køreplan for en fortsættelse af reformprocessen i EU, som Det Europæiske Råd vil fremlægge forslag om, og ønsker at blive inddraget i forhandlingsfasen, idet en sådan inddragelse fremmer en mere åben proces til gavn for borgerne; |
| --- | --- |

—

anmoder om at blive hørt vedrørende den køreplan for en fortsættelse af reformprocessen i EU, som Det Europæiske Råd vil fremlægge forslag om, og ønsker at blive inddraget i forhandlingsfasen, idet en sådan inddragelse fremmer en mere åben proces til gavn for borgerne;

| — | mener, at manglen på en forfatningstraktat ville være skadelig for anerkendelsen af fordelene ved den europæiske integrationsmodel, som sigter mod at anerkende og fremme mangfoldigheden i EU, og fastslår, at EU uden en forfatningstraktat hverken vil nyde godt af anerkendelsen af det regionale og lokale selvstyres rolle som et bærende element i EU's demokrati eller have tilstrækkelig handleevne til at sikre den territoriale samhørighed og styrke solidariteten inden for Fællesskabet; |
| --- | --- |

—

mener, at manglen på en forfatningstraktat ville være skadelig for anerkendelsen af fordelene ved den europæiske integrationsmodel, som sigter mod at anerkende og fremme mangfoldigheden i EU, og fastslår, at EU uden en forfatningstraktat hverken vil nyde godt af anerkendelsen af det regionale og lokale selvstyres rolle som et bærende element i EU's demokrati eller have tilstrækkelig handleevne til at sikre den territoriale samhørighed og styrke solidariteten inden for Fællesskabet;

| — | gentager sin overbevisning om, at det er bydende nødvendigt via en decentraliseret kommunikationspolitik at fremme overvejelser over vore fælles værdier, det europæiske samarbejdes og EU-politikkernes landvindinger samt udfordringerne for EU's fremtid, og at indføre en tovejsstrategi, idet kommunikationen med de lokale og regionale myndigheder for tiden er alt for præget af envejskommunikation oppefra og ned; |
| --- | --- |

—

gentager sin overbevisning om, at det er bydende nødvendigt via en decentraliseret kommunikationspolitik at fremme overvejelser over vore fælles værdier, det europæiske samarbejdes og EU-politikkernes landvindinger samt udfordringerne for EU's fremtid, og at indføre en tovejsstrategi, idet kommunikationen med de lokale og regionale myndigheder for tiden er alt for præget af envejskommunikation oppefra og ned;

| — | mener, at EU's kommunikationspolitik vil blive mere konsekvent og effektiv, når de europæiske institutioner finder en juridisk ramme eller et juridisk grundlag, der kan sikre gennemførelsen af et egentligt særprogram, der er en udløber af denne politik og med passende budgetmidler til rådighed. |
| --- | --- |

—

mener, at EU's kommunikationspolitik vil blive mere konsekvent og effektiv, når de europæiske institutioner finder en juridisk ramme eller et juridisk grundlag, der kan sikre gennemførelsen af et egentligt særprogram, der er en udløber af denne politik og med passende budgetmidler til rådighed.

I.   Politiske anbefalinger

Kommissionens arbejdsdokument om omkostningerne ved ikke at have en forfatning (21. november 2006)

Informationsnote fra Margot Wallströ til Kommissionen: Plan D — Wider and deeper debate on Europe, 29. november 2006

SEK(2006) 1553

REGIONSUDVALGET

| 1. | støtter EU-formandskabets forpligtelse på Unionens reformproces og er enigt i, at der er behov for at fastholde substansen i forfatningstraktaten, der blev underskrevet af samtlige EU's stats- og regeringschefer i Rom den 29. oktober 2004; |
| --- | --- |

1.

støtter EU-formandskabets forpligtelse på Unionens reformproces og er enigt i, at der er behov for at fastholde substansen i forfatningstraktaten, der blev underskrevet af samtlige EU's stats- og regeringschefer i Rom den 29. oktober 2004;

| 2. | bifalder Berlin-erklæringen af 25. marts 2007, der halvtreds år efter undertegnelsen af Rom-traktaterne anerkender målsætningen om inden valget til Europa-Parlamentet i 2009 at skabe et nyt fælles grundlag for EU, og påskønner, at erklæringen bekræfter anerkendelsen af EU's territoriale dimension samt de værdier og principper, der er knyttet hertil; |
| --- | --- |

2.

bifalder Berlin-erklæringen af 25. marts 2007, der halvtreds år efter undertegnelsen af Rom-traktaterne anerkender målsætningen om inden valget til Europa-Parlamentet i 2009 at skabe et nyt fælles grundlag for EU, og påskønner, at erklæringen bekræfter anerkendelsen af EU's territoriale dimension samt de værdier og principper, der er knyttet hertil;

| 3. | gentager, at det, som udtrykt i udvalgets Erklæring for Europa, der blev vedtaget den 23. marts 2007 i anledning af halvtredsårsdagen for indgåelsen af Rom-traktaterne, er fast besluttet på at arbejde hen imod en stadig snævrere sammenslutning mellem de europæiske folk, en union, hvis styrke er dens friheder, værdier og principper om solidaritet og ansvar, og som gennem fælles politikker og aktioner værner om mangfoldigheden og den lokale og regionale identitet i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og princippet om god regeringsførelse; |
| --- | --- |

3.

gentager, at det, som udtrykt i udvalgets Erklæring for Europa, der blev vedtaget den 23. marts 2007 i anledning af halvtredsårsdagen for indgåelsen af Rom-traktaterne, er fast besluttet på at arbejde hen imod en stadig snævrere sammenslutning mellem de europæiske folk, en union, hvis styrke er dens friheder, værdier og principper om solidaritet og ansvar, og som gennem fælles politikker og aktioner værner om mangfoldigheden og den lokale og regionale identitet i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og princippet om god regeringsførelse;

| 4. | opfordrer stats- og regeringscheferne til på mødet i Det Europæiske Råd den 21. og 22. juni 2007 at forpligte sig til en hurtig afslutning af processen med at reformere traktaterne uden at trække de resultater tilbage, som de lokale og regionale myndigheder har opnået navnlig med hensyn til overholdelsen af subsidiaritetsprincippet, princippet om god regeringsførelse og EU's territoriale samhørighed; |
| --- | --- |

4.

opfordrer stats- og regeringscheferne til på mødet i Det Europæiske Råd den 21. og 22. juni 2007 at forpligte sig til en hurtig afslutning af processen med at reformere traktaterne uden at trække de resultater tilbage, som de lokale og regionale myndigheder har opnået navnlig med hensyn til overholdelsen af subsidiaritetsprincippet, princippet om god regeringsførelse og EU's territoriale samhørighed;

| 5. | er som følge heraf positivt indstillet over for en indkaldelse til en ny regeringskonference så hurtigt som muligt, der med et præcist mandat og efter en nøje tidsplan bør have som målsætning at give EU en ny traktat, som fastholder substansen og det samlede kompromis, der blev opnået på Konventet og i forfatningstraktaten, der blev undertegnet i 2004. Det er meget vigtigt, at en sådan ny traktat får størst mulig opbakning i Europa; |
| --- | --- |

5.

er som følge heraf positivt indstillet over for en indkaldelse til en ny regeringskonference så hurtigt som muligt, der med et præcist mandat og efter en nøje tidsplan bør have som målsætning at give EU en ny traktat, som fastholder substansen og det samlede kompromis, der blev opnået på Konventet og i forfatningstraktaten, der blev undertegnet i 2004. Det er meget vigtigt, at en sådan ny traktat får størst mulig opbakning i Europa;

| 6. | erkender, at EU's formål i det 21. århundrede for mange borgere ikke længere fremstår klart, og mener, at EU ifølge ånden i Plan D bør forstå, at borgerne ikke kan forventes at læse lange tekniske traktater, og at EU bør være i stand til at forklare sin »eksistensberettigelse« klart og kortfattet for vore dages borgere og for de kommende generationer. Derfor appellerer det til EU's ledere om at give EU en officiel 1-sides hensigtserklæring, der kan gælde på længere sigt, som kan være et supplement til fremtidige traktater, og som EU-institutionerne med rettidig omhu kan henlede borgernes opmærksomhed på både nu og i fremtiden; |
| --- | --- |

6.

erkender, at EU's formål i det 21. århundrede for mange borgere ikke længere fremstår klart, og mener, at EU ifølge ånden i Plan D bør forstå, at borgerne ikke kan forventes at læse lange tekniske traktater, og at EU bør være i stand til at forklare sin »eksistensberettigelse« klart og kortfattet for vore dages borgere og for de kommende generationer. Derfor appellerer det til EU's ledere om at give EU en officiel 1-sides hensigtserklæring, der kan gælde på længere sigt, som kan være et supplement til fremtidige traktater, og som EU-institutionerne med rettidig omhu kan henlede borgernes opmærksomhed på både nu og i fremtiden;

| 7. | anmoder om at blive hørt og fuldt inddraget i de næste skridt i reformprocessen i EU på grundlag af den køreplan, som Det Europæiske Råd vil fremlægge forslag om, og ønsker at blive inddraget i forhandlingsfasen i forbindelse med en fremtidig regeringskonference, idet en sådan inddragelse fremmer en mere åben proces til gavn for borgerne; |
| --- | --- |

7.

anmoder om at blive hørt og fuldt inddraget i de næste skridt i reformprocessen i EU på grundlag af den køreplan, som Det Europæiske Råd vil fremlægge forslag om, og ønsker at blive inddraget i forhandlingsfasen i forbindelse med en fremtidig regeringskonference, idet en sådan inddragelse fremmer en mere åben proces til gavn for borgerne;

Regionsudvalgets bidrag til analysen af de politiske omkostninger ved ikke at have en forfatningstraktat

| 8. | støtter Kommissionens opfattelse, hvorefter en forfatning har symbolsk betydning med hensyn til at styrke unionsborgernes identifikation med et unionsborgerskab, der er centreret omkring fælles værdier og ambitioner; |
| --- | --- |

8.

støtter Kommissionens opfattelse, hvorefter en forfatning har symbolsk betydning med hensyn til at styrke unionsborgernes identifikation med et unionsborgerskab, der er centreret omkring fælles værdier og ambitioner;

| 9. | mener, at EU uden en forfatningstraktat ville afskære sig selv fra at kunne gøre væsentlige fremskridt til gavn for det repræsentative deltagelsesdemokrati i EU og hverken ville råde over en passende lovgivningsmæssig ramme eller beslutningsmekanismer, der ville kunne styrke EU's evne til at handle — navnlig gennem udvidet anvendelse af kvalificerede flertalsafgørelser — og kapacitet til at optage nye kandidatlande; |
| --- | --- |

9.

mener, at EU uden en forfatningstraktat ville afskære sig selv fra at kunne gøre væsentlige fremskridt til gavn for det repræsentative deltagelsesdemokrati i EU og hverken ville råde over en passende lovgivningsmæssig ramme eller beslutningsmekanismer, der ville kunne styrke EU's evne til at handle — navnlig gennem udvidet anvendelse af kvalificerede flertalsafgørelser — og kapacitet til at optage nye kandidatlande;

| 10. | understreger, at EU uden en forfatningstraktat ville give afkald på at opnå dels rets- og handleevne som juridisk person, dels et fælles grundlag for de grundlæggende rettigheder gennem et bindende charter, der giver unionsborgerne reelle retsgarantier og demokratisk sikkerhed; |
| --- | --- |

10.

understreger, at EU uden en forfatningstraktat ville give afkald på at opnå dels rets- og handleevne som juridisk person, dels et fælles grundlag for de grundlæggende rettigheder gennem et bindende charter, der giver unionsborgerne reelle retsgarantier og demokratisk sikkerhed;

| 11. | fastslår, at EU uden en forfatningstraktat ville give afkald på anerkendelsen af det lokale og regionale selvstyres rolle som et bærende element i EU's demokrati; |
| --- | --- |

11.

fastslår, at EU uden en forfatningstraktat ville give afkald på anerkendelsen af det lokale og regionale selvstyres rolle som et bærende element i EU's demokrati;

| 12. | mener, at manglen på en forfatningstraktat ville være skadelig for anerkendelsen af fordelene ved den europæiske integrationsmodel, som sigter mod at anerkende og fremme mangfoldigheden i EU; |
| --- | --- |

12.

mener, at manglen på en forfatningstraktat ville være skadelig for anerkendelsen af fordelene ved den europæiske integrationsmodel, som sigter mod at anerkende og fremme mangfoldigheden i EU;

| 13. | minder om, at EU uden en forfatningstraktat ville give afkald på en klarere opdeling af beføjelserne og på en politisk-juridisk ordning, der styrker håndhævelsen og overholdelsen af subsidiaritets- og proportionalitetsprincipperne, navnlig gennem udtrykkelig anerkendelse af den lokale og regionale dimension, og således fraskrive sig større hensyntagen til de lokale og regionale myndigheders beføjelser fra EU's side, bedre inddragelse af sidstnævnte i beslutningsprocessen gennem systematisk deltagelse i høringsfasen forud for lovgivningen og endelig retsgaranti for en sådan inddragelse, navnlig ved at Regionsudvalget opnår søgsmålskompetence ved EF-Domstolen, hvilket vil styrke gennemsigtigheden og demokratiet i EU; |
| --- | --- |

13.

minder om, at EU uden en forfatningstraktat ville give afkald på en klarere opdeling af beføjelserne og på en politisk-juridisk ordning, der styrker håndhævelsen og overholdelsen af subsidiaritets- og proportionalitetsprincipperne, navnlig gennem udtrykkelig anerkendelse af den lokale og regionale dimension, og således fraskrive sig større hensyntagen til de lokale og regionale myndigheders beføjelser fra EU's side, bedre inddragelse af sidstnævnte i beslutningsprocessen gennem systematisk deltagelse i høringsfasen forud for lovgivningen og endelig retsgaranti for en sådan inddragelse, navnlig ved at Regionsudvalget opnår søgsmålskompetence ved EF-Domstolen, hvilket vil styrke gennemsigtigheden og demokratiet i EU;

| 14. | konstaterer, at EU uden en forfatningstraktat ikke ville have tilstrækkelig handleevne til at sikre den territoriale samhørighed og styrke solidariteten inden for Fællesskabet; |
| --- | --- |

14.

konstaterer, at EU uden en forfatningstraktat ikke ville have tilstrækkelig handleevne til at sikre den territoriale samhørighed og styrke solidariteten inden for Fællesskabet;

| 15. | understreger, at EU uden en forfatningstraktat ville fraskrive sig muligheden for en fælles indvandrings- og asylpolitik samt konkrete redskaber til at bekæmpe illegal indvandring, som er særlig relevante områder for de lokale og regionale myndigheder, som skal sørge for modtagelsen af indvandrere i deres regioner og byer; |
| --- | --- |

15.

understreger, at EU uden en forfatningstraktat ville fraskrive sig muligheden for en fælles indvandrings- og asylpolitik samt konkrete redskaber til at bekæmpe illegal indvandring, som er særlig relevante områder for de lokale og regionale myndigheder, som skal sørge for modtagelsen af indvandrere i deres regioner og byer;

| 16. | minder om, at EU uden en forfatningstraktat ikke ville være i stand til at udvikle en bredt anlagt energipolitik, hvilket navnlig ville skade de lokale og regionale myndigheder, der støtter vedvarende energi og energieffektivitet, og som således arbejder for en mindskelse af konsekvenserne af klimaforandringerne; |
| --- | --- |

16.

minder om, at EU uden en forfatningstraktat ikke ville være i stand til at udvikle en bredt anlagt energipolitik, hvilket navnlig ville skade de lokale og regionale myndigheder, der støtter vedvarende energi og energieffektivitet, og som således arbejder for en mindskelse af konsekvenserne af klimaforandringerne;

En institutionel løsning, der tager hensyn til den lokale og regionale dimension

| 17. | anmoder under alle omstændigheder om, at følgende bestemmelser medtages i en kommende traktat:






  — | den vægt, der lægges på EU's mål, værdier og grundlæggende rettigheder, navnlig respekten for det lokale og regionale selvstyre og den kulturelle og sproglige mangfoldighed (artikel I-3, I-5 og præamblen til EU's charter om grundlæggende rettigheder), |
| --- | --- | --- |

17.

anmoder under alle omstændigheder om, at følgende bestemmelser medtages i en kommende traktat:

—

den vægt, der lægges på EU's mål, værdier og grundlæggende rettigheder, navnlig respekten for det lokale og regionale selvstyre og den kulturelle og sproglige mangfoldighed (artikel I-3, I-5 og præamblen til EU's charter om grundlæggende rettigheder),

| — | den nye definition af nærhedsprincippet (artikel I-11, stk. 3), |
| --- | --- |

—

den nye definition af nærhedsprincippet (artikel I-11, stk. 3),

| — | hensyntagen til fællesskabslovgivningens konsekvenser for de lokale og regionale myndigheder (protokol om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet), |
| --- | --- |

—

hensyntagen til fællesskabslovgivningens konsekvenser for de lokale og regionale myndigheder (protokol om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet),

| — | anerkendelse af princippet om konsultationer og dermed en tættere inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i udarbejdelsen, iværksættelsen og evalueringen af fællesskabets politikker (protokol om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet), |
| --- | --- |

—

anerkendelse af princippet om konsultationer og dermed en tættere inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i udarbejdelsen, iværksættelsen og evalueringen af fællesskabets politikker (protokol om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet),

| — | muligheden for, at de regionale parlamenter med lovgivningskompetence inddrages i den procedure for tidlig varsling, der blev indført i forbindelse med mekanismen for forudgående kontrol med anvendelsen af nærheds- og proportionalitetsprincippet (jf. artikel 6 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet), |
| --- | --- |

—

muligheden for, at de regionale parlamenter med lovgivningskompetence inddrages i den procedure for tidlig varsling, der blev indført i forbindelse med mekanismen for forudgående kontrol med anvendelsen af nærheds- og proportionalitetsprincippet (jf. artikel 6 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet),

| — | ret for Regionsudvalget til at indbringe klager for at bevare sine prærogativer (artikel III-365) i tilfælde af, at nærhedsprincippet krænkes (jf. artikel 8 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet), |
| --- | --- |

—

ret for Regionsudvalget til at indbringe klager for at bevare sine prærogativer (artikel III-365) i tilfælde af, at nærhedsprincippet krænkes (jf. artikel 8 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet),

| — | indførelse af de samme bestemmelser vedrørende mandatperioden for Regionsudvalgets medlemmer som dem, der gælder for medlemmer af Europa-Parlamentet og Kommissionen (artikel III-386, stk. 2), |
| --- | --- |

—

indførelse af de samme bestemmelser vedrørende mandatperioden for Regionsudvalgets medlemmer som dem, der gælder for medlemmer af Europa-Parlamentet og Kommissionen (artikel III-386, stk. 2),

| — | et nyt system, der bestemmer antallet ud udnævnelsen af dets medlemmer og suppleanter, som hidtil mere har været inspireret af EØSU's struktur end af politiske eller territoriale kriterier (artikel III-386), |
| --- | --- |

—

et nyt system, der bestemmer antallet ud udnævnelsen af dets medlemmer og suppleanter, som hidtil mere har været inspireret af EØSU's struktur end af politiske eller territoriale kriterier (artikel III-386),

| — | anerkendelse af vigtigheden af nærdemokrati i Unionen (artikel I-46), |
| --- | --- |

—

anerkendelse af vigtigheden af nærdemokrati i Unionen (artikel I-46),

| — | nye bestemmelser om deltagelsesdemokrati, der tilskynder EU-institutionerne til at give borgere og repræsentative sammenslutninger — som bl.a. tæller foreninger og sammenslutninger med lokalt og regionalt sigte — mulighed for at give udtryk for deres opfattelser angående alle Unionens arbejdsområder (artikel I-47) og til at føre en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med disse, |
| --- | --- |

—

nye bestemmelser om deltagelsesdemokrati, der tilskynder EU-institutionerne til at give borgere og repræsentative sammenslutninger — som bl.a. tæller foreninger og sammenslutninger med lokalt og regionalt sigte — mulighed for at give udtryk for deres opfattelser angående alle Unionens arbejdsområder (artikel I-47) og til at føre en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med disse,

| — | indskrivningen af hensynet til territorial samhørighed som et af Unionens mål (artikel I-3), og af de forpligtelser, medlemsstaterne har påtaget sig mht. fremme af økonomisk, social og territorial samhørighed (protokol om økonomisk, social og territorial samhørighed), |
| --- | --- |

—

indskrivningen af hensynet til territorial samhørighed som et af Unionens mål (artikel I-3), og af de forpligtelser, medlemsstaterne har påtaget sig mht. fremme af økonomisk, social og territorial samhørighed (protokol om økonomisk, social og territorial samhørighed),

| — | anerkendelse en særlig status for fjernt beliggende regioner (artikel III-424), |
| --- | --- |

—

anerkendelse en særlig status for fjernt beliggende regioner (artikel III-424),

| — | inddragelse af den regionale og lokale dimension i sager vedrørende civilbeskyttelse (artikel III-284); |
| --- | --- |

—

inddragelse af den regionale og lokale dimension i sager vedrørende civilbeskyttelse (artikel III-284);

| 18. | anmoder som følge heraf om, at protokollen om anvendelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet inkorporeres i enhver ny traktat eller fastholdes som protokol nr. 2 umiddelbart efter protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle; |
| --- | --- |

18.

anmoder som følge heraf om, at protokollen om anvendelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet inkorporeres i enhver ny traktat eller fastholdes som protokol nr. 2 umiddelbart efter protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle;

| 19. | anerkender behovet for at tage hensyn til følgende områder: klimaforandring, energi, den europæiske sociale model på baggrund af de demografiske forandringer og globaliseringen (1), herunder navnlig bekæmpelse af illegal indvandring, økonomisk politik i eurozonen og understreger, at EU's indsats på disse områder kun har gennemslagskraft, hvis den støttes og gennemføres af de lokale og regionale myndigheder, og anmoder derfor om, at der i enhver ny traktat fastsættes bestemmelser om høringsret for udvalget på disse nye områder; |
| --- | --- |

19.

anerkender behovet for at tage hensyn til følgende områder: klimaforandring, energi, den europæiske sociale model på baggrund af de demografiske forandringer og globaliseringen (1), herunder navnlig bekæmpelse af illegal indvandring, økonomisk politik i eurozonen og understreger, at EU's indsats på disse områder kun har gennemslagskraft, hvis den støttes og gennemføres af de lokale og regionale myndigheder, og anmoder derfor om, at der i enhver ny traktat fastsættes bestemmelser om høringsret for udvalget på disse nye områder;

| 20. | gør opmærksom på, at EU ikke kun har de ofte nævnte kommunikationsproblemer, men at borgerne også forventer forandringer i udformningen af den konkrete politik. EU's institutioner og medlemsstater skal derfor konstant bestræbe sig på at føre en politik, der udelukkende orienterer sig efter borgernes interesser. Borgernes spørgsmål »Hvad har jeg ud af EU?« er legitimt og europæisk politik må give overbevisende svar på disse spørgsmål; |
| --- | --- |

20.

gør opmærksom på, at EU ikke kun har de ofte nævnte kommunikationsproblemer, men at borgerne også forventer forandringer i udformningen af den konkrete politik. EU's institutioner og medlemsstater skal derfor konstant bestræbe sig på at føre en politik, der udelukkende orienterer sig efter borgernes interesser. Borgernes spørgsmål »Hvad har jeg ud af EU?« er legitimt og europæisk politik må give overbevisende svar på disse spørgsmål;

| 21. | anmoder, hvis regeringskonferencen skulle få mandat til at revidere bestemmelserne i forfatningstraktatens del III, om, at udvalget får høringsret inden for civilbeskyttelse (artikel III-284), turisme (artikel III-281) og administrativt samarbejde (artikel III-285); |
| --- | --- |

21.

anmoder, hvis regeringskonferencen skulle få mandat til at revidere bestemmelserne i forfatningstraktatens del III, om, at udvalget får høringsret inden for civilbeskyttelse (artikel III-284), turisme (artikel III-281) og administrativt samarbejde (artikel III-285);

Regionsudvalgets fortsatte engagement i Plan D for »Decentralisering«

| 22. | konstaterer, at der siden begyndelsen af tænkepausen har været konsensus om behovet for at drøfte Europa på det mest borgernære niveau, og om at give informationen et lokalt og regionalt indhold og målrette den; |
| --- | --- |

22.

konstaterer, at der siden begyndelsen af tænkepausen har været konsensus om behovet for at drøfte Europa på det mest borgernære niveau, og om at give informationen et lokalt og regionalt indhold og målrette den;

| 23. | gentager sin overbevisning om at det er bydende nødvendigt via en decentraliseret kommunikationspolitik at fremme overvejelser over vore fælles værdier, det europæiske samarbejdes og EU-politikkernes landvindinger samt udfordringerne for EU's fremtid; |
| --- | --- |

23.

gentager sin overbevisning om at det er bydende nødvendigt via en decentraliseret kommunikationspolitik at fremme overvejelser over vore fælles værdier, det europæiske samarbejdes og EU-politikkernes landvindinger samt udfordringerne for EU's fremtid;

| 24. | understreger, at RU med tilføjelsen af et fjerde D for decentralisering til Plan D for Demokrati, Dialog og Debat som foreslået af Kommissionen, har ønsket at påvise relevansen af den politiske og offentlige debat i nærmiljøet samt behovet for at fremme en decentraliseret kommunikationspolitik på hele EU's område; |
| --- | --- |

24.

understreger, at RU med tilføjelsen af et fjerde D for decentralisering til Plan D for Demokrati, Dialog og Debat som foreslået af Kommissionen, har ønsket at påvise relevansen af den politiske og offentlige debat i nærmiljøet samt behovet for at fremme en decentraliseret kommunikationspolitik på hele EU's område;

| 25. | minder om, at det gennemfører et program med større arrangementer i Bruxelles (Den europæiske Open Days-uge for regioner og byer, fora, temauger), hvorved det giver de medinddragede EU-institutioner platforme for kommunikation med repræsentanterne for de regionale og lokale myndigheder, de regionale og lokale medier og udgiverne af de europæiske nationale og territoriale myndigheders sammenslutningers publikationer; |
| --- | --- |

25.

minder om, at det gennemfører et program med større arrangementer i Bruxelles (Den europæiske Open Days-uge for regioner og byer, fora, temauger), hvorved det giver de medinddragede EU-institutioner platforme for kommunikation med repræsentanterne for de regionale og lokale myndigheder, de regionale og lokale medier og udgiverne af de europæiske nationale og territoriale myndigheders sammenslutningers publikationer;

| 26. | glæder sig desuden over samtlige initiativer fra dets politiske grupper og de lokale og regionale myndigheder angående kommunikation om EU, som er opført i dets første situationsrapport om gennemførelsen af plan D »Decentralisering« (2), hvorved det befordrer fremkomsten af et offentligt rum for dialog, som af den lokale og regionale presse videreformidler; |
| --- | --- |

26.

glæder sig desuden over samtlige initiativer fra dets politiske grupper og de lokale og regionale myndigheder angående kommunikation om EU, som er opført i dets første situationsrapport om gennemførelsen af plan D »Decentralisering« (2), hvorved det befordrer fremkomsten af et offentligt rum for dialog, som af den lokale og regionale presse videreformidler;

| 27. | gentager derfor behovet for at indføre en tovejsstrategi som anbefalet af Kommissionen i hvidbogen om EU's informationspolitik; idet kommunikationen med de lokale og regionale myndigheder for tiden er alt for præget af envejskommunikation oppefra og ned; |
| --- | --- |

27.

gentager derfor behovet for at indføre en tovejsstrategi som anbefalet af Kommissionen i hvidbogen om EU's informationspolitik; idet kommunikationen med de lokale og regionale myndigheder for tiden er alt for præget af envejskommunikation oppefra og ned;

| 28. | forpligter sig på baggrund af den aktuelle forlængelse af Kommissionens indsats til at videreføre den territoriale tilgang, som allerede er udviklet med Plan D »Decentralisering« og anbefaler for at konsolidere den decentraliserede kommunikationspolitik følgende:






  — | oprettelse af et netværk mellem de lokale og regionale pressesekretærer, som ved at anlægge et lokalt perspektiv på europæiske begivenheder vil gøre det lettere og mere effektivt for lokale og regionale medier at udnytte information om Europa; |
| --- | --- | --- |

28.

forpligter sig på baggrund af den aktuelle forlængelse af Kommissionens indsats til at videreføre den territoriale tilgang, som allerede er udviklet med Plan D »Decentralisering« og anbefaler for at konsolidere den decentraliserede kommunikationspolitik følgende:

—

oprettelse af et netværk mellem de lokale og regionale pressesekretærer, som ved at anlægge et lokalt perspektiv på europæiske begivenheder vil gøre det lettere og mere effektivt for lokale og regionale medier at udnytte information om Europa;

| — | afholdelse af møder for regionale og kommunale repræsentanter i forskellige medlemsstater i samarbejde med nationale sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder, hvor de kan diskutere de emner, som er mest følsomme i den nationale sammenhæng; |
| --- | --- |

—

afholdelse af møder for regionale og kommunale repræsentanter i forskellige medlemsstater i samarbejde med nationale sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder, hvor de kan diskutere de emner, som er mest følsomme i den nationale sammenhæng;

| — | afholdelse af et særligt møde i lokal- og regionalråd, som skal være åbne for medlemmer af Europa-Parlamentet og Regionsudvalgets medlemmer fra samme valgkreds, om den europæiske integrations resultater og forløbet af den institutionelle reform, f.eks. den 9. maj (Europa-dagen); |
| --- | --- |

—

afholdelse af et særligt møde i lokal- og regionalråd, som skal være åbne for medlemmer af Europa-Parlamentet og Regionsudvalgets medlemmer fra samme valgkreds, om den europæiske integrations resultater og forløbet af den institutionelle reform, f.eks. den 9. maj (Europa-dagen);

| — | afholdelse af Plan D-relevante debatmøder i forbindelse med underudvalgenes eksterne møder med henblik på en målrettet tematisk dialog mellem Regionsudvalgets medlemmer og borgerne; |
| --- | --- |

—

afholdelse af Plan D-relevante debatmøder i forbindelse med underudvalgenes eksterne møder med henblik på en målrettet tematisk dialog mellem Regionsudvalgets medlemmer og borgerne;

| — | offentliggørelse af en standardtekst om Plan D for »Decentralisering« på de forskellige europæiske kommunal- og regionalråds netadresser med fokus på kommunikation om EU; tydelige links til Regionsudvalgets site »going local« samt til Europa-Kommissionens hjemmeside, hvorved man fremmer spredningen af god informations- og kommunikationspraksis om EU på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

—

offentliggørelse af en standardtekst om Plan D for »Decentralisering« på de forskellige europæiske kommunal- og regionalråds netadresser med fokus på kommunikation om EU; tydelige links til Regionsudvalgets site »going local« samt til Europa-Kommissionens hjemmeside, hvorved man fremmer spredningen af god informations- og kommunikationspraksis om EU på lokalt og regionalt plan;

| 29. | glæder sig over Kommissionens afholdelse af konferencen i Berlin den 18.-19. januar 2007 med henblik på at udvikle et partnerskab mellem EU-institutionerne og de regionale og lokale myndigheder på kommunikationsområdet; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over Kommissionens afholdelse af konferencen i Berlin den 18.-19. januar 2007 med henblik på at udvikle et partnerskab mellem EU-institutionerne og de regionale og lokale myndigheder på kommunikationsområdet;

| 30. | henleder navnlig opmærksomheden på forslagene i konferencens konklusioner, heriblandt behovet for at:






  — | sikre en stigning i de budgetmidler, de lokale og regionale myndigheder råder over, så de har mulighed for at bidrage til en revideret informations- og kommunikationspolitik; |
| --- | --- | --- |

30.

henleder navnlig opmærksomheden på forslagene i konferencens konklusioner, heriblandt behovet for at:

—

sikre en stigning i de budgetmidler, de lokale og regionale myndigheder råder over, så de har mulighed for at bidrage til en revideret informations- og kommunikationspolitik;

| — | indføre undervisning i EU-samfundslære på skolernes læseplaner; |
| --- | --- |

—

indføre undervisning i EU-samfundslære på skolernes læseplaner;

| — | anspore til, at der medtages EU-tematikker i forbindelse med valgkampagner på regionalt og lokalt plan i kandidaternes programmer via passende informationer; |
| --- | --- |

—

anspore til, at der medtages EU-tematikker i forbindelse med valgkampagner på regionalt og lokalt plan i kandidaternes programmer via passende informationer;

| — | eller sprede kendskabet til god praksis vedrørende oplysning i medlemsstaterne eller på lokalt eller regionalt niveau; |
| --- | --- |

—

eller sprede kendskabet til god praksis vedrørende oplysning i medlemsstaterne eller på lokalt eller regionalt niveau;

| 31. | deler Kommissionens synspunkt om, at man i fremtiden skal målrette kommunikationen efter meget præcise grupper af befolkningen, navnlig kvinder og unge; |
| --- | --- |

31.

deler Kommissionens synspunkt om, at man i fremtiden skal målrette kommunikationen efter meget præcise grupper af befolkningen, navnlig kvinder og unge;

| 32. | mener, at EU's kommunikationspolitik vil blive mere konsekvent og effektiv, når de europæiske institutioner finder en juridisk ramme eller et juridisk grundlag, der kan sikre gennemførelsen af et egentligt særprogram, der er en udløber af denne politik og med passende budgetmidler til rådighed; de regionale og lokale myndigheder og deres netværk bør kunne få støtte under disse fremtidige programmer, der skal finansieres via EU-midler; glæder sig i den forbindelse over retningslinjerne i Europa-Parlamentets budgetprocedure for 2008, hvor der appelleres om større inddragelse og nye handlingsplaner inden for kommunikation rettet mod de lokale og regionale medier; |
| --- | --- |

32.

mener, at EU's kommunikationspolitik vil blive mere konsekvent og effektiv, når de europæiske institutioner finder en juridisk ramme eller et juridisk grundlag, der kan sikre gennemførelsen af et egentligt særprogram, der er en udløber af denne politik og med passende budgetmidler til rådighed; de regionale og lokale myndigheder og deres netværk bør kunne få støtte under disse fremtidige programmer, der skal finansieres via EU-midler; glæder sig i den forbindelse over retningslinjerne i Europa-Parlamentets budgetprocedure for 2008, hvor der appelleres om større inddragelse og nye handlingsplaner inden for kommunikation rettet mod de lokale og regionale medier;

| 33. | tager til efterretning, at såvel Kommissionen (3) som Europa-Parlamentet (4) erkender nødvendigheden af et samarbejde mellem EU's institutioner, så de kan udsende et ensartet budskab til borgerne om Europa, og glæder sig over, at samarbejdet med de regionale og institutioner relanceres for at vise, at de beslutninger, der træffes i EU, er af relevans for og har indflydelse på borgernes liv; |
| --- | --- |

33.

tager til efterretning, at såvel Kommissionen (3) som Europa-Parlamentet (4) erkender nødvendigheden af et samarbejde mellem EU's institutioner, så de kan udsende et ensartet budskab til borgerne om Europa, og glæder sig over, at samarbejdet med de regionale og institutioner relanceres for at vise, at de beslutninger, der træffes i EU, er af relevans for og har indflydelse på borgernes liv;

| 34. | støtter Europa-Parlamentets forslag vedrørende en interinstitutionel aftale, hvor man definerer de fælles principper, der kan være styrende for institutionernes samarbejde på kommunikationsområdet, og beder om at blive inddraget i aftalens udarbejdelse og gennemførelse (5); |
| --- | --- |

34.

støtter Europa-Parlamentets forslag vedrørende en interinstitutionel aftale, hvor man definerer de fælles principper, der kan være styrende for institutionernes samarbejde på kommunikationsområdet, og beder om at blive inddraget i aftalens udarbejdelse og gennemførelse (5);

| 35. | støtter Europa-Parlamentets forslag om evaluering af den interinstitutionelle informationsgruppes (GII) aktiviteter for at fastslå, om der kan foretages forbedringer, og om der bør oprettes en gruppe, der skal koordinere aktionerne til gennemførelse af de af GII fastsatte retningslinjer, og er i den forbindelse rede til at deltage i gruppen (6); |
| --- | --- |

35.

støtter Europa-Parlamentets forslag om evaluering af den interinstitutionelle informationsgruppes (GII) aktiviteter for at fastslå, om der kan foretages forbedringer, og om der bør oprettes en gruppe, der skal koordinere aktionerne til gennemførelse af de af GII fastsatte retningslinjer, og er i den forbindelse rede til at deltage i gruppen (6);

| 36. | glæder sig desuden over det addendum, der findes til samarbejdsaftalen med Kommissionen undertegnet i november 2005, vedrørende informations- og kommunikationspolitikken, der støtter denne interinstitutionelle samarbejdsdimension med henblik på en ægte, decentraliseret kommunikationspolitik; |
| --- | --- |

36.

glæder sig desuden over det addendum, der findes til samarbejdsaftalen med Kommissionen undertegnet i november 2005, vedrørende informations- og kommunikationspolitikken, der støtter denne interinstitutionelle samarbejdsdimension med henblik på en ægte, decentraliseret kommunikationspolitik;

| 37. | støtter de regionale parlamenters kommunikationsaktiviteter og beder om, at RU's medlemmer samt medlemmerne af de regionale parlamenter og deres repræsentative sammenslutninger deltager i »De interparlamentariske fora om Europas fremtid«; |
| --- | --- |

37.

støtter de regionale parlamenters kommunikationsaktiviteter og beder om, at RU's medlemmer samt medlemmerne af de regionale parlamenter og deres repræsentative sammenslutninger deltager i »De interparlamentariske fora om Europas fremtid«;

| 38. | påskønner Europa-Parlamentets initiativ med forslag om oprettelse af en europæisk fond til journalistik med henblik på bedre at sætte europæiske temaer i relation til de forskellige regionale og lokale forhold (7); |
| --- | --- |

38.

påskønner Europa-Parlamentets initiativ med forslag om oprettelse af en europæisk fond til journalistik med henblik på bedre at sætte europæiske temaer i relation til de forskellige regionale og lokale forhold (7);

| 39. | beder sin formand om at fremsende denne udtalelse til medlemmerne af Det Europæiske Råd, rådet, Europa-Parlamentet, Kommissionen og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. |
| --- | --- |

39.

beder sin formand om at fremsende denne udtalelse til medlemmerne af Det Europæiske Råd, rådet, Europa-Parlamentet, Kommissionen og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.

Bruxelles, den 6. juni 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

II.A.   Procedure

| Basisdokument | Kommissionens arbejdsdokument om omkostningerne ved ikke at have en forfatning (21. november 2006) |
| --- | --- |
| Reference | — |
| Retsgrundlag | Initiativudtalelse (art. 265, stk. 5) |
| Forretningsordenens bestemmelser | — |
| Præsidiets henvisning | 12.2.2007 |
| Det kompetente underudvalg | Underudvalget for Styreformer i EU, Konstitutionelle Anliggender og Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (CONST) |
| Ordfører | António Paiva, borgmester i Tomar (PT/PPE) |
| Informationsnote | CdR 12/2007 |
| Behandlet i underudvalget | 27.2.2007 |
| Vedtaget i underudvalget | 3.5.2007 |
| Afstemningsresultat i underudvalget | Vedtaget med flertal |
| Vedtaget på plenum | 6.6.2007 |
| Tidligere RU-udtalelse | Regionsudvalgets udtalelse (CdR 250/2005 fin) af 13. oktober 2005 om »Tænkepause: Struktur, temaer og ramme for en evaluering af debatten om Den Europæiske Union«, ordførere Schausberger (AT/PPE) og Lord Tope (UK/ALDE) (8) |

Basisdokument

Basisdokument

Kommissionens arbejdsdokument om omkostningerne ved ikke at have en forfatning (21. november 2006)

Reference

Reference

—

Retsgrundlag

Retsgrundlag

Initiativudtalelse (art. 265, stk. 5)

Forretningsordenens bestemmelser

Forretningsordenens bestemmelser

—

Præsidiets henvisning

Præsidiets henvisning

12.2.2007

Det kompetente underudvalg

Det kompetente underudvalg

Underudvalget for Styreformer i EU, Konstitutionelle Anliggender og Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (CONST)

Ordfører

Ordfører

António Paiva, borgmester i Tomar (PT/PPE)

Informationsnote

Informationsnote

CdR 12/2007

Behandlet i underudvalget

Behandlet i underudvalget

27.2.2007

Vedtaget i underudvalget

Vedtaget i underudvalget

3.5.2007

Afstemningsresultat i underudvalget

Afstemningsresultat i underudvalget

Vedtaget med flertal

Vedtaget med flertal

Vedtaget på plenum

Vedtaget på plenum

6.6.2007

Tidligere RU-udtalelse

Tidligere RU-udtalelse

Regionsudvalgets udtalelse (CdR 250/2005 fin) af 13. oktober 2005 om »Tænkepause: Struktur, temaer og ramme for en evaluering af debatten om Den Europæiske Union«, ordførere Schausberger (AT/PPE) og Lord Tope (UK/ALDE) (8)

»Tænkepause: Struktur, temaer og ramme for en evaluering af debatten om Den Europæiske Union«

8

II.B.   Procedure

| Basisdokument | Plan D: udbygge og uddybe debatten i Europa (foreligger d.d. ikke på dansk) Plan D — Wider and Deeper Debate on Europe |
| --- | --- |
| Reference | SEC(2006) 1553 |
| Retsgrundlag | Initiativudtalelse (art. 265, stk. 5) |
| Forretningsordenens bestemmelser | — |
| Præsidiets henvisning | 12.2.2007 |
| Det kompetente underudvalg | Underudvalget for Styreformer i EU, Konstitutionelle Anliggender og Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (CONST) |
| Ordfører | António Paiva, borgmester i Tomar (PT/PPE) |
| Informationsnote | CdR 12/2007 |
| Behandlet i underudvalget | 27.2.2007 |
| Vedtaget i underudvalget | 3.5.2007 |
| Afstemningsresultat i underudvalget | Vedtaget med flertal |
| Vedtaget på plenum | 6.6.2007 |
| Tidligere RU-udtalelser | Regionsudvalgets udtalelse CdR 52/2006 af 15. juni 2006 »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Kommissionens bidrag til tænkepausen og tiden derefter: Plan D for demokrati, dialog og debat« KOM(2005) 494 endelig og om »Hvidbog om en europæisk kommunikationspolitik«, og KOM(2006) 35 endelig, CdR 52/2006 (CONST-IV-002) ordfører Mercedes Bresso (IT/PSE) (9) |

Basisdokument

Basisdokument

Plan D: udbygge og uddybe debatten i Europa (foreligger d.d. ikke på dansk) Plan D — Wider and Deeper Debate on Europe

Reference

Reference

SEC(2006) 1553

Retsgrundlag

Retsgrundlag

Initiativudtalelse (art. 265, stk. 5)

Forretningsordenens bestemmelser

Forretningsordenens bestemmelser

—

Præsidiets henvisning

Præsidiets henvisning

12.2.2007

Det kompetente underudvalg

Det kompetente underudvalg

Underudvalget for Styreformer i EU, Konstitutionelle Anliggender og Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (CONST)

Ordfører

Ordfører

António Paiva, borgmester i Tomar (PT/PPE)

Informationsnote

Informationsnote

CdR 12/2007

Behandlet i underudvalget

Behandlet i underudvalget

27.2.2007

Vedtaget i underudvalget

Vedtaget i underudvalget

3.5.2007

Afstemningsresultat i underudvalget

Afstemningsresultat i underudvalget

Vedtaget med flertal

Vedtaget med flertal

Vedtaget på plenum

Vedtaget på plenum

6.6.2007

Tidligere RU-udtalelser

Tidligere RU-udtalelser

Regionsudvalgets udtalelse CdR 52/2006 af 15. juni 2006 »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Kommissionens bidrag til tænkepausen og tiden derefter: Plan D for demokrati, dialog og debat« KOM(2005) 494 endelig og om »Hvidbog om en europæisk kommunikationspolitik«, og KOM(2006) 35 endelig, CdR 52/2006 (CONST-IV-002) ordfører Mercedes Bresso (IT/PSE) (9)

»Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Kommissionens bidrag til tænkepausen og tiden derefter: Plan D for demokrati, dialog og debat«

»Hvidbog om en europæisk kommunikationspolitik«

9

---

(1)  Forslag til betænkning om køreplanen for Unionens forfatningsproces (2007/0000(INI)), Europa-Parlamentets Forfatningsudvalg, ordførere: Enrique Barón Crespo og Elmar Brok, pkt. 8.

1

(2)  Communicating Europe in cities and regions. Implementation of Plan D for »Decentralisation«, First Progress Report (October 2005/October 2006) (foreligger ikke på dansk).

2

(3)  SEK(2006) 1553. Informationsnote fra Margot Wallström til Kommissionen: Plan D — Wider and deeper debate on Europe, 29. november 2006.

3

(4)  Europa-Parlamentets beslutning om Hvidbogen om en europæisk kommunikationspolitik (2006/2087 (INI)), vedtaget 16. november 2006.

4

(5)  Jf. 2006/2087 (INI), pkt. 9.

5

(6)  Jf. 2006/2087 (INI), pkt. 44 og 48.

6

(7)  Jf. 2006/2087 (INI), pkt. 33.

7

(8)  EUT C 81 af 4.4.2006, s. 32.

8

(9)  EUT C 229 af 22.9.2006, s. 67.

9

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/37

---

Regionsudvalgets udtalelse »Posttjenester i Fællesskabet«

(2007/C 197/07)

REGIONSUDVALGET

| — | mener, at fristen for fuld gennemførelse af det indre marked for posttjenester er 2009, sådan som det foreslås i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/39 af 10. juni 2002 om ændring af direktiv 97/67/EF med henblik på yderligere åbning for konkurrence bør udsættes til den 31. december 2010, og at de medlemsstater, der måtte have brug for det, ligeledes bør indrømmes en overgangsordning frem til 2012; de juridiske aspekter af de forskellige muligheder, der fremlægges vedrørende finansieringen af befordringspligttjenesterne, bør forudgående forklares af Kommissionen; i den næste rapport og senest 31. december 2010 medtager Kommissionen efter omfattende høring af de berørte parter og passende undersøgelser en evaluering af effektiviteten af de finansieringsmetoder, som foreslås i direktivet og en tilpasning af befordringspligtens anvendelsesområde til brugernes behov; |
| --- | --- |

—

mener, at fristen for fuld gennemførelse af det indre marked for posttjenester er 2009, sådan som det foreslås i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/39 af 10. juni 2002 om ændring af direktiv 97/67/EF med henblik på yderligere åbning for konkurrence bør udsættes til den 31. december 2010, og at de medlemsstater, der måtte have brug for det, ligeledes bør indrømmes en overgangsordning frem til 2012; de juridiske aspekter af de forskellige muligheder, der fremlægges vedrørende finansieringen af befordringspligttjenesterne, bør forudgående forklares af Kommissionen; i den næste rapport og senest 31. december 2010 medtager Kommissionen efter omfattende høring af de berørte parter og passende undersøgelser en evaluering af effektiviteten af de finansieringsmetoder, som foreslås i direktivet og en tilpasning af befordringspligtens anvendelsesområde til brugernes behov;

| — | tror, at postnettet samlet set, dvs. inklusive franchise-postkontorerne, ikke alene vil kunne yde posttjenester, men også tjene som platform for at yde andre offentlige tjenesteydelser. Dette giver mulighed for at imødekomme fælles behov i landdistrikter, bjergområder og fjerntliggende områder, eftersom der herved sikres elektronisk adgang til vigtige tjenesteydelser; |
| --- | --- |

—

tror, at postnettet samlet set, dvs. inklusive franchise-postkontorerne, ikke alene vil kunne yde posttjenester, men også tjene som platform for at yde andre offentlige tjenesteydelser. Dette giver mulighed for at imødekomme fælles behov i landdistrikter, bjergområder og fjerntliggende områder, eftersom der herved sikres elektronisk adgang til vigtige tjenesteydelser;

| — | bemærker, at nytilkomne virksomheder har skabt nye job på liberaliserede markeder og indirekte i virksomheder, der er afhængige af postsektoren; med liberaliseringen af postmarkedet løber postsektoren, som tidligere var reguleret via sociale garantier for beskæftigelse og indkomster, risiko for at blive ramt af tilbageskridt i form af usikre jobs og lave lønninger. |
| --- | --- |

—

bemærker, at nytilkomne virksomheder har skabt nye job på liberaliserede markeder og indirekte i virksomheder, der er afhængige af postsektoren; med liberaliseringen af postmarkedet løber postsektoren, som tidligere var reguleret via sociale garantier for beskæftigelse og indkomster, risiko for at blive ramt af tilbageskridt i form af usikre jobs og lave lønninger.

I.   Politiske henstillinger

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF med henblik på fuld realisering af det indre marked for posttjenester i Fællesskabet

KOM(2006) 594 endelig — 2006/0196 (COD)

REGIONSUDVALGET

| 1. | mener, at gode posttjenester har afgørende betydning for alle økonomiske og sociale aktiviteter og er et uundværligt led i kommunikationen inden for EU; |
| --- | --- |

1.

mener, at gode posttjenester har afgørende betydning for alle økonomiske og sociale aktiviteter og er et uundværligt led i kommunikationen inden for EU;

| 2. | understreger, at posttjenesterne og navnlig befordringspligtydelserne, der sikrer adgang til pålidelige og billige posttjenester af høj kvalitet uanset de geografiske og økonomiske vilkår, spiller en fremtrædende rolle for EU's territoriale og sociale samhørighed; |
| --- | --- |

2.

understreger, at posttjenesterne og navnlig befordringspligtydelserne, der sikrer adgang til pålidelige og billige posttjenester af høj kvalitet uanset de geografiske og økonomiske vilkår, spiller en fremtrædende rolle for EU's territoriale og sociale samhørighed;

| 3. | fremhæver, at det støtter og er engageret i at gennemføre EU's indre marked ved hjælp af en kontrolleret åbning af posttjenestemarkedet for konkurrence og en varig garanti for opfyldelse af befordringspligten; |
| --- | --- |

3.

fremhæver, at det støtter og er engageret i at gennemføre EU's indre marked ved hjælp af en kontrolleret åbning af posttjenestemarkedet for konkurrence og en varig garanti for opfyldelse af befordringspligten;

| 4. | mener, at fristen for fuld gennemførelse af det indre marked for posttjenester er 2009, sådan som det foreslås i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/39 af 10. juni 2002 om ændring af direktiv 97/67/EF med henblik på yderligere åbning for konkurrence bør udsættes til den 31. december 2010, og at de medlemsstater, der måtte have brug for det, ligeledes bør indrømmes en overgangsordning frem til 2012; de juridiske aspekter af de forskellige muligheder, der fremlægges vedrørende finansieringen af befordringspligttjenesterne, bør forudgående forklares af Kommissionen; i den næste rapport og senest 31. december 2010 medtager Kommissionen efter omfattende høring af de berørte parter og passende undersøgelser en evaluering af effektiviteten af de finansieringsmetoder, som foreslås i direktivet og en tilpasning af befordringspligtens anvendelsesområde til brugernes behov; |
| --- | --- |

4.

mener, at fristen for fuld gennemførelse af det indre marked for posttjenester er 2009, sådan som det foreslås i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/39 af 10. juni 2002 om ændring af direktiv 97/67/EF med henblik på yderligere åbning for konkurrence bør udsættes til den 31. december 2010, og at de medlemsstater, der måtte have brug for det, ligeledes bør indrømmes en overgangsordning frem til 2012; de juridiske aspekter af de forskellige muligheder, der fremlægges vedrørende finansieringen af befordringspligttjenesterne, bør forudgående forklares af Kommissionen; i den næste rapport og senest 31. december 2010 medtager Kommissionen efter omfattende høring af de berørte parter og passende undersøgelser en evaluering af effektiviteten af de finansieringsmetoder, som foreslås i direktivet og en tilpasning af befordringspligtens anvendelsesområde til brugernes behov;

| 5. | mener, at reguleringen på EU- og nationalt plan bør bestå af en befordringspligt, der sikrer forbrugerne tjenester, og som samtidig garanterer postvirksomhederne en mulighed for at handle fleksibelt med henblik på at imødekomme markedets og forbrugernes skiftende behov; |
| --- | --- |

5.

mener, at reguleringen på EU- og nationalt plan bør bestå af en befordringspligt, der sikrer forbrugerne tjenester, og som samtidig garanterer postvirksomhederne en mulighed for at handle fleksibelt med henblik på at imødekomme markedets og forbrugernes skiftende behov;

| 6. | er enigt i, at konsekvenserne af globaliseringen, markedets krav om tjenester af høj kvalitet og teknologiske fremskridt betyder, at markedet for posttjenester er under hastig forandring. Regionsudvalget understreger, at en moderne og teknologisk avanceret befordringspligttjeneste af høj kvalitet er en forudsætning for realiseringen af EU's indre marked, fremtidig økonomisk vækst og social integration. Forbrugere og mindre virksomheder i fjerntliggende områder og marginaliserede byområder er særligt afhængige af posttjenesterne. Samtidig har ny, moderne teknologi imidlertid skabt nye måder at sende budskaber på, og det bør der tages højde for i omfanget af befordringspligten; |
| --- | --- |

6.

er enigt i, at konsekvenserne af globaliseringen, markedets krav om tjenester af høj kvalitet og teknologiske fremskridt betyder, at markedet for posttjenester er under hastig forandring. Regionsudvalget understreger, at en moderne og teknologisk avanceret befordringspligttjeneste af høj kvalitet er en forudsætning for realiseringen af EU's indre marked, fremtidig økonomisk vækst og social integration. Forbrugere og mindre virksomheder i fjerntliggende områder og marginaliserede byområder er særligt afhængige af posttjenesterne. Samtidig har ny, moderne teknologi imidlertid skabt nye måder at sende budskaber på, og det bør der tages højde for i omfanget af befordringspligten;

| 7. | henleder opmærksomheden på, at traditionelle posttjenester i adskillige medlemsstater er på vej til at blive erstattet af nye kommunikationsmetoder. Denne udvikling har ført til et betragteligt fald i mængden af postbesørgelser for postvirksomhederne, hvilket bør tages med i betragtning, når man skal definere omfanget og finansieringen af befordringspligtydelserne; |
| --- | --- |

7.

henleder opmærksomheden på, at traditionelle posttjenester i adskillige medlemsstater er på vej til at blive erstattet af nye kommunikationsmetoder. Denne udvikling har ført til et betragteligt fald i mængden af postbesørgelser for postvirksomhederne, hvilket bør tages med i betragtning, når man skal definere omfanget og finansieringen af befordringspligtydelserne;

| 8. | anbefaler, at man er mere opmærksom på risikoen for tab af arbejdspladser i forbindelse med liberaliseringen, selv om tilgangen af nye konkurrenter på markedet også på den anden side burde føre betydelige beskæftigelsesmuligheder med sig; |
| --- | --- |

8.

anbefaler, at man er mere opmærksom på risikoen for tab af arbejdspladser i forbindelse med liberaliseringen, selv om tilgangen af nye konkurrenter på markedet også på den anden side burde føre betydelige beskæftigelsesmuligheder med sig;

| 9. | foreslår, at medlemsstaterne og Kommissionen ser nærmere på mulighederne for at iværksætte omskolingskurser for nuværende ansatte i postvirksomheder, som risikerer at miste deres arbejde, når monopolerne skal i konkurrence med nye virksomheder på markedet; |
| --- | --- |

9.

foreslår, at medlemsstaterne og Kommissionen ser nærmere på mulighederne for at iværksætte omskolingskurser for nuværende ansatte i postvirksomheder, som risikerer at miste deres arbejde, når monopolerne skal i konkurrence med nye virksomheder på markedet;

| 10. | bemærker, at nytilkomne virksomheder har skabt nye job på liberaliserede markeder og indirekte i virksomheder, der er afhængige af postsektoren; med liberaliseringen af postmarkedet løber postsektoren, som tidligere var reguleret via sociale garantier for beskæftigelse og indkomster, risiko for at blive ramt af tilbageskridt i form af usikre jobs og lave lønninger; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at nytilkomne virksomheder har skabt nye job på liberaliserede markeder og indirekte i virksomheder, der er afhængige af postsektoren; med liberaliseringen af postmarkedet løber postsektoren, som tidligere var reguleret via sociale garantier for beskæftigelse og indkomster, risiko for at blive ramt af tilbageskridt i form af usikre jobs og lave lønninger;

| 11. | anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at undersøge mulighederne ved at indgå franchiseaftaler om postnettet, hvilket man har haft meget positive erfaringer med i visse lande i Norden. I de lande har et franchise-postkontor i kombination med en anden forretning vist sig at være en særdeles kundevenlig måde at tilbyde posttjenester på; |
| --- | --- |

11.

anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at undersøge mulighederne ved at indgå franchiseaftaler om postnettet, hvilket man har haft meget positive erfaringer med i visse lande i Norden. I de lande har et franchise-postkontor i kombination med en anden forretning vist sig at være en særdeles kundevenlig måde at tilbyde posttjenester på;

| 12. | tror, at postnettet samlet set, dvs. inklusive franchise-postkontorerne, ikke alene vil kunne yde posttjenester, men også tjene som platform for at yde andre offentlige tjenesteydelser. Dette giver mulighed for at imødekomme fælles behov i landdistrikter, bjergområder og fjerntliggende områder, eftersom der herved sikres elektronisk adgang til vigtige tjenesteydelser; |
| --- | --- |

12.

tror, at postnettet samlet set, dvs. inklusive franchise-postkontorerne, ikke alene vil kunne yde posttjenester, men også tjene som platform for at yde andre offentlige tjenesteydelser. Dette giver mulighed for at imødekomme fælles behov i landdistrikter, bjergområder og fjerntliggende områder, eftersom der herved sikres elektronisk adgang til vigtige tjenesteydelser;

| 13. | bemærker, at det fortsat er uklart, om de i artikel 6 omtalte oplysninger, som skal offentliggøres om befordringspligttjenesterne, henviser til forsyningspligtydelsernes særlige kendetegn, der er bestemt af myndighederne, eller til den befordringspligtige virksomheds driftsvilkår. Artiklen bør ændres, så det klart fremgår, hvem der kan være omfattet af medlemsstaternes bestemmelser; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at det fortsat er uklart, om de i artikel 6 omtalte oplysninger, som skal offentliggøres om befordringspligttjenesterne, henviser til forsyningspligtydelsernes særlige kendetegn, der er bestemt af myndighederne, eller til den befordringspligtige virksomheds driftsvilkår. Artiklen bør ændres, så det klart fremgår, hvem der kan være omfattet af medlemsstaternes bestemmelser;

| 14. | bemærker, at direktivet i den nye artikel 7 rent faktisk indfører alternative finansieringsmuligheder, bl.a. skadesløsholdelse via direkte statsstøtte og finansiering gennem procedurerne for offentlige indkøb; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at direktivet i den nye artikel 7 rent faktisk indfører alternative finansieringsmuligheder, bl.a. skadesløsholdelse via direkte statsstøtte og finansiering gennem procedurerne for offentlige indkøb;

| 15. | anmoder om en nærmere forklaring af de alternative finansieringsmuligheder, der nævnes i artikel 7;






  — | mener generelt, at Kommissionens forslag til finansieringsmetoder ikke er blevet analyseret mht. gennemførlighed og effektivitet. |
| --- | --- | --- |

15.

anmoder om en nærmere forklaring af de alternative finansieringsmuligheder, der nævnes i artikel 7;

—

mener generelt, at Kommissionens forslag til finansieringsmetoder ikke er blevet analyseret mht. gennemførlighed og effektivitet.

| — | understreger, at effektiviteten af en kompensationsfond ikke er blevet bevist i praksis i noget land i verden. |
| --- | --- |

—

understreger, at effektiviteten af en kompensationsfond ikke er blevet bevist i praksis i noget land i verden.

| — | understreger, at det er vanskeligt at lade finansiering af befordringspligttjenesterne være afhængig af statsstøtte i en tid, hvor de offentlige budgetter generelt er præget af restriktioner. En liberalisering af posttjenesterne må ikke føre til, at udgifterne ved postbesørgelse til dårligt stillede områder (f.eks. bjergområder eller meget tyndt befolkede områder) udelukkende skal dækkes af staten, mens private virksomheder nyder fordelene herved. En yderligere vanskelighed ligger i at sikre, at de statslige udbetalinger overholder de krav for kompenserende udbetalinger, der er opstillet i Altmark-sagen (Sag C-280/00 Altmark Trans); |
| --- | --- |

—

understreger, at det er vanskeligt at lade finansiering af befordringspligttjenesterne være afhængig af statsstøtte i en tid, hvor de offentlige budgetter generelt er præget af restriktioner. En liberalisering af posttjenesterne må ikke føre til, at udgifterne ved postbesørgelse til dårligt stillede områder (f.eks. bjergområder eller meget tyndt befolkede områder) udelukkende skal dækkes af staten, mens private virksomheder nyder fordelene herved. En yderligere vanskelighed ligger i at sikre, at de statslige udbetalinger overholder de krav for kompenserende udbetalinger, der er opstillet i Altmark-sagen (Sag C-280/00 Altmark Trans);

| 16. | mener ikke, at artikel 9 tager nok hensyn til de forskellige forhold i de enkelte medlemsstater, og at dette begrænser muligheden for at finde alternative løsninger. Regionsudvalget foreslår derfor, at direktivet tillader, at forskellige procedurer for udstedelse af licenser og tilladelser kan kombineres og koordineres under hensyntagen til de lokale forhold i den enkelte medlemsstat; |
| --- | --- |

16.

mener ikke, at artikel 9 tager nok hensyn til de forskellige forhold i de enkelte medlemsstater, og at dette begrænser muligheden for at finde alternative løsninger. Regionsudvalget foreslår derfor, at direktivet tillader, at forskellige procedurer for udstedelse af licenser og tilladelser kan kombineres og koordineres under hensyntagen til de lokale forhold i den enkelte medlemsstat;

| 17. | mener, at sikkerheden og driftssikkerheden hos en virksomhed, der er udpeget som befordringspligtig virksomhed, ikke bør underlægges højere krav end de krav, der gælder for postvirksomheder generelt. Hvis der opstilles strengere krav til den befordringspligtige virksomhed, vil det medføre ekstra omkostninger; |
| --- | --- |

17.

mener, at sikkerheden og driftssikkerheden hos en virksomhed, der er udpeget som befordringspligtig virksomhed, ikke bør underlægges højere krav end de krav, der gælder for postvirksomheder generelt. Hvis der opstilles strengere krav til den befordringspligtige virksomhed, vil det medføre ekstra omkostninger;

| 18. | er enigt i, at det på et marked med uindskrænket konkurrence både af hensyn til den økonomiske balance i varetagelsen af befordringspligten og for at begrænse fordrejningerne af markedet er vigtigt, at princippet om, at priserne skal afspejle normale forretningsmæssige vilkår og omkostninger, kun fraviges for at beskytte samfundsmæssige interesser. Det understreger det faktum, at medlemsstaterne om muligt bør opretholde enhedstakster for styktakstpost, som er den tjeneste, forbrugerne og de små og mellemstore virksomheder benytter mest; disse principper må derudover ikke forhindre befordringspligtens leverandører i frivilligt at operere med ensartede tekster |
| --- | --- |

18.

er enigt i, at det på et marked med uindskrænket konkurrence både af hensyn til den økonomiske balance i varetagelsen af befordringspligten og for at begrænse fordrejningerne af markedet er vigtigt, at princippet om, at priserne skal afspejle normale forretningsmæssige vilkår og omkostninger, kun fraviges for at beskytte samfundsmæssige interesser. Det understreger det faktum, at medlemsstaterne om muligt bør opretholde enhedstakster for styktakstpost, som er den tjeneste, forbrugerne og de små og mellemstore virksomheder benytter mest; disse principper må derudover ikke forhindre befordringspligtens leverandører i frivilligt at operere med ensartede tekster

| 19. | finder det særligt vigtigt, at principperne for prissætning af befordringspligtydelserne er i overensstemmelse med artikel 12, og at de reguleres på en tilstrækkelig klar og utvetydig måde; |
| --- | --- |

19.

finder det særligt vigtigt, at principperne for prissætning af befordringspligtydelserne er i overensstemmelse med artikel 12, og at de reguleres på en tilstrækkelig klar og utvetydig måde;

| 20. | anbefaler en nærmere præcisering af, hvad der menes med, at priserne skal være omkostningsægte og stimulere effektivitetsgevinster. Direktivet og dets præambel bør desuden eksplicit nævne, at prissætningskrav i forbindelse med befordringspligtydelser ikke bør forpligte postvirksomheder til at sænke deres priser, bare fordi øget effektivitet har gjort driften mere rentabel; |
| --- | --- |

20.

anbefaler en nærmere præcisering af, hvad der menes med, at priserne skal være omkostningsægte og stimulere effektivitetsgevinster. Direktivet og dets præambel bør desuden eksplicit nævne, at prissætningskrav i forbindelse med befordringspligtydelser ikke bør forpligte postvirksomheder til at sænke deres priser, bare fordi øget effektivitet har gjort driften mere rentabel;

| 21. | finder det især vigtigt, at kravene om, at priserne for befordringspligtydelserne skal være overkommelige og stå i forhold til omkostningerne, er tilstrækkeligt klart regulerede, så de ikke anvendes som et prisstyringsredskab, men ses i lyset af konkurrenceprincipperne; |
| --- | --- |

21.

finder det især vigtigt, at kravene om, at priserne for befordringspligtydelserne skal være overkommelige og stå i forhold til omkostningerne, er tilstrækkeligt klart regulerede, så de ikke anvendes som et prisstyringsredskab, men ses i lyset af konkurrenceprincipperne;

| 22. | mener ikke, at prissætningen af andre ydelser end befordringspligtydelserne bør være genstand for direkte regulering; |
| --- | --- |

22.

mener ikke, at prissætningen af andre ydelser end befordringspligtydelserne bør være genstand for direkte regulering;

| 23. | bemærker, at artikel 14, stk. 2, der indeholder forslag til produktøkonomiopgørelser, er mere harmonisk end den nugældende lovgivning, fordi der ikke er behov for at adskille befordringspligtydelserne i regnskaberne eller i produktøkonomiopgørelserne, hvis postvirksomheden ikke modtager finansiering fra eksternt hold for at opfylde befordringspligten; |
| --- | --- |

23.

bemærker, at artikel 14, stk. 2, der indeholder forslag til produktøkonomiopgørelser, er mere harmonisk end den nugældende lovgivning, fordi der ikke er behov for at adskille befordringspligtydelserne i regnskaberne eller i produktøkonomiopgørelserne, hvis postvirksomheden ikke modtager finansiering fra eksternt hold for at opfylde befordringspligten;

| 24. | mener, at direktivet klart bør anføre det princip, at en postvirksomhed ikke er ansvarlig for at differentiere prisen for befordringspligtydelserne, hvis medlemsstaten ikke har indført en finansieringsordning for pligtydelserne, eller hvis disse er underlagt markedskræfterne; |
| --- | --- |

24.

mener, at direktivet klart bør anføre det princip, at en postvirksomhed ikke er ansvarlig for at differentiere prisen for befordringspligtydelserne, hvis medlemsstaten ikke har indført en finansieringsordning for pligtydelserne, eller hvis disse er underlagt markedskræfterne;

| 25. | finder det i artikel 14, stk. 8, nævnte princip om, at den nationale forvaltningsmyndighed kan beslutte at undlade at anvende bestemmelserne i artikel 14, f.eks. for at indføre et krav om at differentiere produktøkonomiopgørelserne, unødvendigt; udvalget mener endvidere, at bestemmelsen om, at den nationale forvaltningsmyndighed kan beslutte at undlade at gennemføre kravene i artikel 14, bør fjernes. I stedet burde der i stk. 8 klart stå, at kravene om at differentiere produktøkonomiopgørelserne ikke vil gælde, hvis medlemsstaten ikke har oprettet en finansieringsmekanisme i overensstemmelse med artikel 7, eller hvis der ikke er blevet udpeget en befordringspligtig virksomhed; |
| --- | --- |

25.

finder det i artikel 14, stk. 8, nævnte princip om, at den nationale forvaltningsmyndighed kan beslutte at undlade at anvende bestemmelserne i artikel 14, f.eks. for at indføre et krav om at differentiere produktøkonomiopgørelserne, unødvendigt; udvalget mener endvidere, at bestemmelsen om, at den nationale forvaltningsmyndighed kan beslutte at undlade at gennemføre kravene i artikel 14, bør fjernes. I stedet burde der i stk. 8 klart stå, at kravene om at differentiere produktøkonomiopgørelserne ikke vil gælde, hvis medlemsstaten ikke har oprettet en finansieringsmekanisme i overensstemmelse med artikel 7, eller hvis der ikke er blevet udpeget en befordringspligtig virksomhed;

| 26. | finder det afgørende, at omkostningerne ved befordringspligtydelserne fastsættes og tages med i betragtning, når den befordringspligtige virksomhed er forpligtet til at anvende omkostningsbaseret prissætning. |
| --- | --- |

26.

finder det afgørende, at omkostningerne ved befordringspligtydelserne fastsættes og tages med i betragtning, når den befordringspligtige virksomhed er forpligtet til at anvende omkostningsbaseret prissætning.

II.   Anbefalede ændringer

Henstilling 1

Artikel 12 i forslaget til ændring af direktiv 97/67/EF

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (12) | En fuldstændig markedsåbning vil medvirke til at øge postmarkedernes samlede størrelse; derudover vil den bidrage til at fastholde varige arbejdspladser af høj kvalitet hos de befordringspligtige virksomheder og samtidig lette ny jobskabelse hos andre virksomheder, nye markedsdeltagere og forbundne erhvervsaktiviteter. Dette direktiv indskrænker ikke medlemsstaternes beføjelser til at regulere beskæftigelsesvilkårene i postsektoren. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(12)

En fuldstændig markedsåbning vil medvirke til at øge postmarkedernes samlede størrelse; derudover vil den bidrage til at fastholde varige arbejdspladser af høj kvalitet hos de befordringspligtige virksomheder og samtidig lette ny jobskabelse hos andre virksomheder, nye markedsdeltagere og forbundne erhvervsaktiviteter. Dette direktiv indskrænker ikke medlemsstaternes beføjelser til at regulere beskæftigelsesvilkårene i postsektoren.

| (12) | En fuldstændig markedsåbning vil medvirke til at øge postmarkedernes samlede størrelse; derudover vil den bidrage til at fastholde varige arbejdspladser af høj kvalitet hos de befordringspligtige virksomheder og samtidig lette ny jobskabelse hos andre virksomheder, nye markedsdeltagere og forbundne erhvervsaktiviteter. Dette direktiv indskrænker ikke medlemsstaternes beføjelser til at regulere beskæftigelsesvilkårene i postsektoren. |
| --- | --- |

(12)

En fuldstændig markedsåbning vil medvirke til at øge postmarkedernes samlede størrelse; derudover vil den bidrage til at fastholde varige arbejdspladser af høj kvalitet hos de befordringspligtige virksomheder og samtidig lette ny jobskabelse hos andre virksomheder, nye markedsdeltagere og forbundne erhvervsaktiviteter. Dette direktiv indskrænker ikke medlemsstaternes beføjelser til at regulere beskæftigelsesvilkårene i postsektoren.

Begrundelse

Virkningerne af en fuldstændig markedsåbning kan ikke forudsiges i et lovforslag fra Kommissionen. Andet punktum i punktet indeholder imidlertid en klar juridisk erklæring.

Ændring 2

Betragtning (17) i forslaget til direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (17) | På baggrund af de foretagne undersøgelser og med henblik på at frigøre hele potentialet i det indre marked for posttjenester bør brugen af eneretsområdet og de særlige rettigheder som middel til at finansiere befordringspligten ophøre. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(17)

På baggrund af de foretagne undersøgelser og med henblik på at frigøre hele potentialet i det indre marked for posttjenester bør brugen af eneretsområdet og de særlige rettigheder som middel til at finansiere befordringspligten ophøre.

| (17) | På baggrund af de foretagne undersøgelser og med henblik på at skabe en bæredygtig finansiering, der kan garantere befordringspligten og samtidig frigøre hele potentialet i det indre marked for posttjenester bør man fastholde muligheden for at gøre brugen af eneretsområdet og de særlige rettigheder som middel til at finansiere befordringspligten ophøre
  i de medlemsstater, der finder det nødvendigt. omkostninger. Denne mulighed bør imidlertid kun være gældende i en overgangsperiode frem til udgangen af 2015 2012. |
| --- | --- |

(17)

På baggrund af de foretagne undersøgelser og med henblik på at skabe en bæredygtig finansiering, der kan garantere befordringspligten og samtidig frigøre hele potentialet i det indre marked for posttjenester bør man fastholde muligheden for at gøre brugen af eneretsområdet og de særlige rettigheder som middel til at finansiere befordringspligten ophøre
  i de medlemsstater, der finder det nødvendigt. omkostninger. Denne mulighed bør imidlertid kun være gældende i en overgangsperiode frem til udgangen af 2015 2012.

Ændring 3

Betragtning (24) i forslaget til direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (24) | På et marked med uindskrænket konkurrence er det både af hensyn til den økonomiske balance i varetagelsen af befordringspligten og for at begrænse fordrejningerne af markedet vigtigt, at princippet om, at priserne skal afspejle normale forretningsmæssige vilkår og omkostninger, kun fraviges for at beskytte samfundsmæssige interesser. Dette mål nås ved fortsat at tillade medlemsstaterne at opretholde enhedstakster for styktakstpost, den tjeneste, forbrugerne og de små og mellemstore virksomheder benytter mest. De enkelte medlemsstater må også opretholde enhedstakster for visse andre forsendelser for at beskytte generelle samfundsinteresser som f.eks. adgang til kultur eller regional og social samhørighed. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(24)

På et marked med uindskrænket konkurrence er det både af hensyn til den økonomiske balance i varetagelsen af befordringspligten og for at begrænse fordrejningerne af markedet vigtigt, at princippet om, at priserne skal afspejle normale forretningsmæssige vilkår og omkostninger, kun fraviges for at beskytte samfundsmæssige interesser. Dette mål nås ved fortsat at tillade medlemsstaterne at opretholde enhedstakster for styktakstpost, den tjeneste, forbrugerne og de små og mellemstore virksomheder benytter mest. De enkelte medlemsstater må også opretholde enhedstakster for visse andre forsendelser for at beskytte generelle samfundsinteresser som f.eks. adgang til kultur eller regional og social samhørighed.

| (24) | På et marked med uindskrænket
  skærpet konkurrence er det både af hensyn til den økonomiske balance i varetagelsen af befordringspligten og for at begrænse fordrejningerne af markedet vigtigt at sikre, at de, der varetager befordringspligten har den fornødne frihed til at fastsætte priserne, så de kan sikre, at varetagelsen af befordringspligten er finansielt bæredygtig. Det er derfor vigtigt at sikre, at medlemsstaterne ikke pålægger en prissætning, der er i modstrid med princippet om, at priserne skal afspejle normale forretningsmæssige vilkår og omkostninger, undtagen hvor det gælder om
  kun fraviges for at beskytte samfundsmæssige interesser. Dette mål nås ved fortsat at tillade medlemsstaterne at opretholde enhedstakster for styktakstpost, den tjeneste, forbrugerne og de små og mellemstore virksomheder benytter mest. De enkelte medlemsstater må også opretholde enhedstakster for visse andre forsendelser for at beskytte generelle samfundsinteresser som f.eks. adgang til kultur eller regional og social samhørighed. Princippet om, at priserne skal afspejle omkostningerne, forhindrer ikke de operatører, der varetager befordringspligten, i at anvende ensartede tariffer for tjenesteydelser, der hører ind under befordringspligten. |
| --- | --- |

(24)

På et marked med uindskrænket
  skærpet konkurrence er det både af hensyn til den økonomiske balance i varetagelsen af befordringspligten og for at begrænse fordrejningerne af markedet vigtigt at sikre, at de, der varetager befordringspligten har den fornødne frihed til at fastsætte priserne, så de kan sikre, at varetagelsen af befordringspligten er finansielt bæredygtig. Det er derfor vigtigt at sikre, at medlemsstaterne ikke pålægger en prissætning, der er i modstrid med princippet om, at priserne skal afspejle normale forretningsmæssige vilkår og omkostninger, undtagen hvor det gælder om
  kun fraviges for at beskytte samfundsmæssige interesser. Dette mål nås ved fortsat at tillade medlemsstaterne at opretholde enhedstakster for styktakstpost, den tjeneste, forbrugerne og de små og mellemstore virksomheder benytter mest. De enkelte medlemsstater må også opretholde enhedstakster for visse andre forsendelser for at beskytte generelle samfundsinteresser som f.eks. adgang til kultur eller regional og social samhørighed. Princippet om, at priserne skal afspejle omkostningerne, forhindrer ikke de operatører, der varetager befordringspligten, i at anvende ensartede tariffer for tjenesteydelser, der hører ind under befordringspligten.

Begrundelse

Man bør drage konsekvenserne af en progressiv liberalisering i forbindelse med de prissætningsprincipper, der gælder for de operatører, der varetager befordringspligten. Liberaliseringen bør derfor gå hånd i hånd med en vis fleksibilitet over for operatøren, så denne kan klare konkurrencen og få mulighed for at tilpasse sig markedskravene.

Ændring 4

Artikel 3 i forslaget til direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1. | Medlemsstaterne sikrer overalt på deres område, at brugerne til enhver tid har adgang til et udbud af posttjenester af nærmere fastlagt kvalitet til priser, der er overkommelige for alle brugere. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.

Medlemsstaterne sikrer overalt på deres område, at brugerne til enhver tid har adgang til et udbud af posttjenester af nærmere fastlagt kvalitet til priser, der er overkommelige for alle brugere.

| 2. | Med henblik herpå sørger medlemsstaterne for, at antallet og placeringen af indsamlings- og indleveringsteder er i overensstemmelse med brugernes behov. |
| --- | --- |

2.

Med henblik herpå sørger medlemsstaterne for, at antallet og placeringen af indsamlings- og indleveringsteder er i overensstemmelse med brugernes behov.

| 3. | De sørger for, at de tjenester, der er omfattet af befordringspligten, leveres på alle hverdage og mindst fem dage om ugen, medmindre der efter den nationale forvaltningsmyndigheds skøn foreligger ekstraordinære omstændigheder eller geografiske forhold, og dette omfatter mindst:






  — | én indsamling |
| --- | --- | --- |

3.

De sørger for, at de tjenester, der er omfattet af befordringspligten, leveres på alle hverdage og mindst fem dage om ugen, medmindre der efter den nationale forvaltningsmyndigheds skøn foreligger ekstraordinære omstændigheder eller geografiske forhold, og dette omfatter mindst:

—

én indsamling

| — | én omdeling til alle fysiske og juridiske personers bopæl eller undtagelsesvis, på betingelser, som den nationale forvaltningsmyndighed fastsætter, én omdeling til hertil indrettede anlæg. |
| --- | --- |

—

én omdeling til alle fysiske og juridiske personers bopæl eller undtagelsesvis, på betingelser, som den nationale forvaltningsmyndighed fastsætter, én omdeling til hertil indrettede anlæg.

Enhver fravigelse eller undtagelse, som en national forvaltningsmyndighed accepterer på grundlag af dette stykke, skal meddeles Kommissionen og alle nationale forvaltningsmyndigheder.

| 4. | Hver medlemsstat vedtager de foranstaltninger, der er nødvendige for, at befordringspligten omfatter mindst følgende ydelser:






  — | indsamling, sortering, transport og omdeling af postforsendelser på op til 2 kg |
| --- | --- | --- |

4.

Hver medlemsstat vedtager de foranstaltninger, der er nødvendige for, at befordringspligten omfatter mindst følgende ydelser:

—

indsamling, sortering, transport og omdeling af postforsendelser på op til 2 kg

| — | indsamling, sortering, transport og omdeling af postforsendelser på op til 10 kg |
| --- | --- |

—

indsamling, sortering, transport og omdeling af postforsendelser på op til 10 kg

| — | postbefordring af rekommanderede forsendelser og forsendelser med angiven værdi. |
| --- | --- |

—

postbefordring af rekommanderede forsendelser og forsendelser med angiven værdi.

| 5. | Den nationale forvaltningsmyndighed kan forhøje vægtgrænsen for medtagelse af postpakker under befordringspligten til højst 20 kg og kan fastsætte særlige bestemmelser for dør til dør-omdeling af sådanne postpakker.
  Medlemsstaterne skal, uanset hvilken vægtgrænse de har fastsat for medtagelse af postpakker under befordringspligten, sikre, at postpakker på op til 20 kg fra andre medlemsstater omdeles inden for deres område. |
| --- | --- |

5.

Den nationale forvaltningsmyndighed kan forhøje vægtgrænsen for medtagelse af postpakker under befordringspligten til højst 20 kg og kan fastsætte særlige bestemmelser for dør til dør-omdeling af sådanne postpakker.

Medlemsstaterne skal, uanset hvilken vægtgrænse de har fastsat for medtagelse af postpakker under befordringspligten, sikre, at postpakker på op til 20 kg fra andre medlemsstater omdeles inden for deres område.

| 1. | Medlemsstaterne sikrer overalt på deres område, og under særlig hensyntagen til land- og bjergområders særlige behov, at brugerne til enhver tid har adgang til et udbud af posttjenester af nærmere fastlagt kvalitet til priser, der er overkommelige for alle brugere. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne sikrer overalt på deres område, og under særlig hensyntagen til land- og bjergområders særlige behov, at brugerne til enhver tid har adgang til et udbud af posttjenester af nærmere fastlagt kvalitet til priser, der er overkommelige for alle brugere.

| 2. | Med henblik herpå sørger medlemsstaterne for, at antallet og placeringen af indsamlings- og indleveringsteder er i overensstemmelse med brugernes behov, herunder navnlig behovet hos dem, der er bosat i land- og bjergområder. |
| --- | --- |

2.

Med henblik herpå sørger medlemsstaterne for, at antallet og placeringen af indsamlings- og indleveringsteder er i overensstemmelse med brugernes behov, herunder navnlig behovet hos dem, der er bosat i land- og bjergområder.

| 3. | De sørger for, at de tjenester, der er omfattet af befordringspligten, leveres på alle hverdage og mindst fem dage om ugen, medmindre der efter den nationale forvaltningsmyndigheds skøn foreligger ekstraordinære omstændigheder eller geografiske forhold, og dette omfatter mindst:






  — | én indsamling |
| --- | --- | --- |

3.

De sørger for, at de tjenester, der er omfattet af befordringspligten, leveres på alle hverdage og mindst fem dage om ugen, medmindre der efter den nationale forvaltningsmyndigheds skøn foreligger ekstraordinære omstændigheder eller geografiske forhold, og dette omfatter mindst:

—

én indsamling

| — | én omdeling til alle fysiske og juridiske personers bopæl eller undtagelsesvis, på betingelser, som den nationale forvaltningsmyndighed fastsætter, én omdeling til hertil indrettede anlæg. |
| --- | --- |

—

én omdeling til alle fysiske og juridiske personers bopæl eller undtagelsesvis, på betingelser, som den nationale forvaltningsmyndighed fastsætter, én omdeling til hertil indrettede anlæg.

Enhver fravigelse eller undtagelse, som en national forvaltningsmyndighed accepterer på grundlag af dette stykke, skal meddeles Kommissionen og alle nationale forvaltningsmyndigheder.

| 4. | Hver medlemsstat vedtager de foranstaltninger, der er nødvendige for, at befordringspligten omfatter mindst følgende ydelser:






  — | indsamling, sortering, transport og omdeling af breve som postforsendelser på op til 2 kg |
| --- | --- | --- |

4.

Hver medlemsstat vedtager de foranstaltninger, der er nødvendige for, at befordringspligten omfatter mindst følgende ydelser:

—

indsamling, sortering, transport og omdeling af breve som postforsendelser på op til 2 kg

| — | indsamling, sortering, transport og omdeling af pakker som postforsendelser på op til 10 kg |
| --- | --- |

—

indsamling, sortering, transport og omdeling af pakker som postforsendelser på op til 10 kg

| — | postbefordring af rekommanderede forsendelser og forsendelser med angiven værdi. |
| --- | --- |

—

postbefordring af rekommanderede forsendelser og forsendelser med angiven værdi.

| 5. | Den nationale forvaltningsmyndighed kan forhøje vægtgrænsen for medtagelse af postpakker under befordringspligten til højst 20 kg og kan fastsætte særlige bestemmelser for dør til dør-omdeling af sådanne postpakker.
  Medlemsstaterne skal, uanset hvilken vægtgrænse de har fastsat for medtagelse af postpakker under befordringspligten, sikre, at postpakker på op til 20 kg fra andre medlemsstater omdeles inden for deres område. |
| --- | --- |

5.

Den nationale forvaltningsmyndighed kan forhøje vægtgrænsen for medtagelse af postpakker under befordringspligten til højst 20 kg og kan fastsætte særlige bestemmelser for dør til dør-omdeling af sådanne postpakker.

Medlemsstaterne skal, uanset hvilken vægtgrænse de har fastsat for medtagelse af postpakker under befordringspligten, sikre, at postpakker på op til 20 kg fra andre medlemsstater omdeles inden for deres område.

Ændring 5

Artikel 4, stk. 2, i forslaget til direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2. | Medlemsstaterne kan vælge at udpege en eller flere virksomheder som befordringspligtige virksomheder for en del af eller hele det nationale område og for forskellige dele af de posttjenester, der er omfattet af befordringspligten. Når de gør det, fastlægger de under overholdelse af fællesskabsretten, hvilke forpligtelser og rettigheder disse virksomheder skal have, og offentliggør disse forpligtelser og rettigheder. Medlemsstaterne træffer navnlig foranstaltninger for at sikre, at vilkårene for tildeling af befordringspligtopgaven bygger på principperne om saglighed, ligebehandling, proportionalitet og mindst mulig markedsfordrejning, og at udpegningen som befordringspligtig virksomhed er tidsbegrænset. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om den eller de udpegede befordringspligtige virksomheders navn. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

2.

Medlemsstaterne kan vælge at udpege en eller flere virksomheder som befordringspligtige virksomheder for en del af eller hele det nationale område og for forskellige dele af de posttjenester, der er omfattet af befordringspligten. Når de gør det, fastlægger de under overholdelse af fællesskabsretten, hvilke forpligtelser og rettigheder disse virksomheder skal have, og offentliggør disse forpligtelser og rettigheder. Medlemsstaterne træffer navnlig foranstaltninger for at sikre, at vilkårene for tildeling af befordringspligtopgaven bygger på principperne om saglighed, ligebehandling, proportionalitet og mindst mulig markedsfordrejning, og at udpegningen som befordringspligtig virksomhed er tidsbegrænset. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om den eller de udpegede befordringspligtige virksomheders navn.

| 2. | Medlemsstaterne kan vælge at udpege en eller flere virksomheder som befordringspligtige virksomheder for en del af eller hele det nationale område og for forskellige dele af de posttjenester, der er omfattet af befordringspligten, hvis de finder det nødvendigt for at sikre befordringspligten. Når de gør det, fastlægger de under overholdelse af fællesskabsretten, hvilke forpligtelser og rettigheder disse virksomheder skal have, og offentliggør disse forpligtelser og rettigheder. Medlemsstaterne træffer navnlig foranstaltninger for at sikre, at vilkårene for tildeling af befordringspligtopgaven bygger på principperne om saglighed, ligebehandling, proportionalitet og mindst mulig markedsfordrejning, og at udpegningen som befordringspligtig virksomhed er tidsbegrænset. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om den eller de udpegede befordringspligtige virksomheders navn. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne kan vælge at udpege en eller flere virksomheder som befordringspligtige virksomheder for en del af eller hele det nationale område og for forskellige dele af de posttjenester, der er omfattet af befordringspligten, hvis de finder det nødvendigt for at sikre befordringspligten. Når de gør det, fastlægger de under overholdelse af fællesskabsretten, hvilke forpligtelser og rettigheder disse virksomheder skal have, og offentliggør disse forpligtelser og rettigheder. Medlemsstaterne træffer navnlig foranstaltninger for at sikre, at vilkårene for tildeling af befordringspligtopgaven bygger på principperne om saglighed, ligebehandling, proportionalitet og mindst mulig markedsfordrejning, og at udpegningen som befordringspligtig virksomhed er tidsbegrænset. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om den eller de udpegede befordringspligtige virksomheders navn.

Begrundelse

Hensigten er at slå klart fast, at medlemsstaterne ikke længere er nødt til at udpege en befordringspligtig virksomhed, hvis det vurderes, at markedskræfterne vil sikre befordringspligten.

Ændring 6

Artikel 7 pkt. 5 i forslaget til direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1. | Med virkning fra 1. januar 2009 undlader medlemsstaterne at udstede eller opretholde ene- eller særrettigheder til oprettelse og drift af postbefordrende virksomheder. Medlemsstaterne kan finansiere varetagelsen af tjenester, der er omfattet af befordringspligten, med et eller flere af de midler, der er anført i stk. 2, 3 og 4, eller med andre midler, der er i overensstemmelse med EF-traktaten. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.

Med virkning fra 1. januar 2009 undlader medlemsstaterne at udstede eller opretholde ene- eller særrettigheder til oprettelse og drift af postbefordrende virksomheder. Medlemsstaterne kan finansiere varetagelsen af tjenester, der er omfattet af befordringspligten, med et eller flere af de midler, der er anført i stk. 2, 3 og 4, eller med andre midler, der er i overensstemmelse med EF-traktaten.

| 2. | Medlemsstaterne kan sørge for, at befordringspligten opfyldes ved at købe de pågældende tjenester efter de gældende regler for offentlige indkøb. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne kan sørge for, at befordringspligten opfyldes ved at købe de pågældende tjenester efter de gældende regler for offentlige indkøb.

| 3. | Hvis en medlemsstat fastslår, at befordringspligten som omhandlet i dette direktiv medfører en nettoomkostning og udgør en urimelig økonomisk byrde for den eller de befordringspligtige virksomheder, kan den:






  a) | indføre en mekanisme, hvorefter den eller de pågældende virksomheder kompenseres med offentlige midler |
| --- | --- | --- |

3.

Hvis en medlemsstat fastslår, at befordringspligten som omhandlet i dette direktiv medfører en nettoomkostning og udgør en urimelig økonomisk byrde for den eller de befordringspligtige virksomheder, kan den:

a)

indføre en mekanisme, hvorefter den eller de pågældende virksomheder kompenseres med offentlige midler

| b) | fordele nettoomkostningerne ved befordringspligten mellem postbefordrende virksomheder og/eller brugere. |
| --- | --- |

b)

fordele nettoomkostningerne ved befordringspligten mellem postbefordrende virksomheder og/eller brugere.

| 4. | Når nettoomkostningerne fordeles som anført i stk. 3, litra b, kan medlemsstaterne oprette en udligningsfond, hvis midler kan skaffes ved afgifter fra postvirksomhederne eller brugerne, og som med dette formål administreres af et organ, der er uafhængigt af den eller de begunstigede organisationer. Medlemsstaterne kan gøre udstedelsen af tilladelser til postvirksomheder i medfør af artikel 9, stk. 2, betinget af, at virksomheden påtager sig enten pligt til at bidrage økonomisk til denne fond eller befordringspligt. Kun de tjenester, der er omhandlet i artikel 3, kan finansieres på denne måde. |
| --- | --- |

4.

Når nettoomkostningerne fordeles som anført i stk. 3, litra b, kan medlemsstaterne oprette en udligningsfond, hvis midler kan skaffes ved afgifter fra postvirksomhederne eller brugerne, og som med dette formål administreres af et organ, der er uafhængigt af den eller de begunstigede organisationer. Medlemsstaterne kan gøre udstedelsen af tilladelser til postvirksomheder i medfør af artikel 9, stk. 2, betinget af, at virksomheden påtager sig enten pligt til at bidrage økonomisk til denne fond eller befordringspligt. Kun de tjenester, der er omhandlet i artikel 3, kan finansieres på denne måde.

| 5. | Når der oprettes en udligningsfond, og når størrelsen af de økonomiske bidrag fastsættes, jf. stk. 3 og 4, sikrer medlemsstaterne, at det sker i overensstemmelse med principperne om gennemskuelighed, ligebehandling og proportionalitet. Afgørelser i henhold til stk. 3 og 4 bygger på saglige og kontrollerbare kriterier og offentliggøres. |
| --- | --- |

5.

Når der oprettes en udligningsfond, og når størrelsen af de økonomiske bidrag fastsættes, jf. stk. 3 og 4, sikrer medlemsstaterne, at det sker i overensstemmelse med principperne om gennemskuelighed, ligebehandling og proportionalitet. Afgørelser i henhold til stk. 3 og 4 bygger på saglige og kontrollerbare kriterier og offentliggøres.

| 1. | Med virkning fra 1. januar 2009
  31. december 2010 undlader medlemsstaterne at udstede eller opretholde ene- eller særrettigheder til oprettelse og drift af postbefordrende virksomheder. Medlemsstaterne kan finansiere varetagelsen af tjenester, der er omfattet af befordringspligten, med et eller flere af de midler, der er anført i stk. 2, 3 og 4, eller med andre midler, der er i overensstemmelse med EF-traktaten. |
| --- | --- |

1.

Med virkning fra 1. januar 2009
  31. december 2010 undlader medlemsstaterne at udstede eller opretholde ene- eller særrettigheder til oprettelse og drift af postbefordrende virksomheder. Medlemsstaterne kan finansiere varetagelsen af tjenester, der er omfattet af befordringspligten, med et eller flere af de midler, der er anført i stk. 2, 3 og 4, eller med andre midler, der er i overensstemmelse med EF-traktaten.

| 2. | Medlemsstaterne kan sørge for, at befordringspligten opfyldes ved at købe de pågældende tjenester efter de gældende regler for offentlige indkøb. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne kan sørge for, at befordringspligten opfyldes ved at købe de pågældende tjenester efter de gældende regler for offentlige indkøb.

| 3. | Hvis en medlemsstat fastslår, at befordringspligten som omhandlet i dette direktiv medfører en nettoomkostning og udgør en urimelig økonomisk byrde for den eller de befordringspligtige virksomheder, kan den:






  a) | indføre en mekanisme, hvorefter den eller de pågældende virksomheder kompenseres med offentlige midler |
| --- | --- | --- |

3.

Hvis en medlemsstat fastslår, at befordringspligten som omhandlet i dette direktiv medfører en nettoomkostning og udgør en urimelig økonomisk byrde for den eller de befordringspligtige virksomheder, kan den:

a)

indføre en mekanisme, hvorefter den eller de pågældende virksomheder kompenseres med offentlige midler

| b) | fordele nettoomkostningerne ved befordringspligten mellem postbefordrende virksomheder og/eller brugere. |
| --- | --- |

b)

fordele nettoomkostningerne ved befordringspligten mellem postbefordrende virksomheder og/eller brugere.

| 4. | Når nettoomkostningerne fordeles som anført i stk. 3, litra b, kan medlemsstaterne oprette en udligningsfond, hvis midler kan skaffes ved afgifter fra postvirksomhederne eller brugerne, og som med dette formål administreres af et organ, der er uafhængigt af den eller de begunstigede organisationer. Medlemsstaterne kan gøre udstedelsen af tilladelser til postvirksomheder i medfør af artikel 9, stk. 2, betinget af, at virksomheden påtager sig enten pligt til at bidrage økonomisk til denne fond eller befordringspligt. Kun de tjenester, der er omhandlet i artikel 3, kan finansieres på denne måde. |
| --- | --- |

4.

Når nettoomkostningerne fordeles som anført i stk. 3, litra b, kan medlemsstaterne oprette en udligningsfond, hvis midler kan skaffes ved afgifter fra postvirksomhederne eller brugerne, og som med dette formål administreres af et organ, der er uafhængigt af den eller de begunstigede organisationer. Medlemsstaterne kan gøre udstedelsen af tilladelser til postvirksomheder i medfør af artikel 9, stk. 2, betinget af, at virksomheden påtager sig enten pligt til at bidrage økonomisk til denne fond eller befordringspligt. Kun de tjenester, der er omhandlet i artikel 3, kan finansieres på denne måde.

| 5. | Når der oprettes en udligningsfond, og når størrelsen af de økonomiske bidrag fastsættes, jf. stk. 3 og 4, sikrer medlemsstaterne, at det sker i overensstemmelse med principperne om gennemskuelighed, ligebehandling og proportionalitet. Afgørelser i henhold til stk. 3 og 4 bygger på saglige og kontrollerbare kriterier og offentliggøres. |
| --- | --- |

5.

Når der oprettes en udligningsfond, og når størrelsen af de økonomiske bidrag fastsættes, jf. stk. 3 og 4, sikrer medlemsstaterne, at det sker i overensstemmelse med principperne om gennemskuelighed, ligebehandling og proportionalitet. Afgørelser i henhold til stk. 3 og 4 bygger på saglige og kontrollerbare kriterier og offentliggøres.

| 6. | Når en medlemsstat finder, at ingen af de tidligere nævnte ordninger sikrer en bæredygtig finansiering af nettoomkostningerne ved befordringspligten, kan den i en overgangsperiode fortsat give den udpegede befordringspligtleverandør ret til at levere visse tjenester. De tjenester, som der kan gives eneret til, er indsamling, sortering, transport og omdeling af indenlandske brevforsendelser og af indgående grænseoverskridende post, hvad enten det drejer sig om A-post eller ej, inden for nedenstående pris- og vægtgrænser.

  Vægtgrænsen sættes til 50 gram fra 1. januar 2009. Den gælder ikke, hvis prisen overstiger 2,5 den offentlige takst for brevforsendelser på første vægtsats i den hurtigste kategori.


  I forbindelse med gratis befordringspligt til blinde og svagtseende kan der gives tilladelse til undtagelser fra grænserne for vægt og pris.


  Hvis det er nødvendigt for de tjenester, der er omfattet af befordringspligten, f.eks. på grund af særlige forhold ved posttjenesten i en medlemsstat, kan den udgående grænseoverskridende post forblive på eneretsområdet inden for samme pris- og vægtgrænser. |
| --- | --- |

6.

Vægtgrænsen sættes til 50 gram fra 1. januar 2009. Den gælder ikke, hvis prisen overstiger 2,5 den offentlige takst for brevforsendelser på første vægtsats i den hurtigste kategori.

I forbindelse med gratis befordringspligt til blinde og svagtseende kan der gives tilladelse til undtagelser fra grænserne for vægt og pris.

Hvis det er nødvendigt for de tjenester, der er omfattet af befordringspligten, f.eks. på grund af særlige forhold ved posttjenesten i en medlemsstat, kan den udgående grænseoverskridende post forblive på eneretsområdet inden for samme pris- og vægtgrænser.

| 7. | Kommissionen foretager en undersøgelse gående ud på at evaluere effektiviteten af alle finansieringsmidler i funktion af bedste praksis i medlemsstaterne og tilpasning af befordringspligten til brugernes behov. På basis af konklusionerne fra denne undersøgelse forelægger Kommissionen inden den 31. december 2010 og efter bred høring af samtlige berørte parter en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet ledsaget af et forslag, der eventuelt stadfæster 2012 som tidspunktet for den fuldstændige gennemførelse af det indre marked for posttjenester. |
| --- | --- |

7.

Begrundelse

Ændringsforslaget skaber sammenhæng med henstilling 2, som omhandler betragtning 17 i direktiv 97/67/EF. Det er nødvendigt, at Kommissionen udarbejder en rapport om de forskellige alternative finansieringsmidler. Eneretsområdet bør opretholdes i overensstemmelse med direktiv 97/67/EF indtil 2012 for de medlemsstater, der finder det nødvendigt.

Ændring 7

Artikel 9 i forslaget til direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1. | For tjenester, der ikke hører under befordringspligten som beskrevet i artikel 3, kan medlemsstaterne indføre generelle tilladelser, i det omfang det er nødvendigt for at garantere, at de væsentlige krav overholdes. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.

For tjenester, der ikke hører under befordringspligten som beskrevet i artikel 3, kan medlemsstaterne indføre generelle tilladelser, i det omfang det er nødvendigt for at garantere, at de væsentlige krav overholdes.

| 2. | For tjenester, der hører under befordringspligten som beskrevet i artikel 3, kan medlemsstaterne indføre tilladelsesprocedurer, herunder individuelle tilladelser, i det omfang det er nødvendigt for at garantere, at de væsentlige krav overholdes, og sikre de tjenester, der er omfattet af befordringspligten.
  Udstedelsen af tilladelser kan:






  — | i givet fald gøres betinget af en befordringspligt |
| --- | --- | --- |

2.

For tjenester, der hører under befordringspligten som beskrevet i artikel 3, kan medlemsstaterne indføre tilladelsesprocedurer, herunder individuelle tilladelser, i det omfang det er nødvendigt for at garantere, at de væsentlige krav overholdes, og sikre de tjenester, der er omfattet af befordringspligten.

Udstedelsen af tilladelser kan:

—

i givet fald gøres betinget af en befordringspligt

| — | om nødvendigt omfatte krav til de pågældende tjenesters kvalitet, tilgængelighed og udførelse |
| --- | --- |

—

om nødvendigt omfatte krav til de pågældende tjenesters kvalitet, tilgængelighed og udførelse

| — | i givet fald gøres betinget af en pligt til at bidrage økonomisk til de udligningsmekanismer, der er omhandlet i artikel 7. |
| --- | --- |

—

i givet fald gøres betinget af en pligt til at bidrage økonomisk til de udligningsmekanismer, der er omhandlet i artikel 7.

Medmindre der er tale om udpegede befordringspligtige virksomheder, jf. stk. 4, må tilladelserne ikke

| — | begrænses, hvad angår antallet |
| --- | --- |

—

begrænses, hvad angår antallet

| — | for samme kvalitets-, rådigheds- og præstationskrav på én gang pålægge en postvirksomhed at opfylde en befordringspligt og at bidrage økonomisk til en udligningsmekanisme |
| --- | --- |

—

for samme kvalitets-, rådigheds- og præstationskrav på én gang pålægge en postvirksomhed at opfylde en befordringspligt og at bidrage økonomisk til en udligningsmekanisme

| — | gentage vilkår, der gælder for virksomheder i henhold til andre nationale forskrifter, der ikke er sektorspecifikke |
| --- | --- |

—

gentage vilkår, der gælder for virksomheder i henhold til andre nationale forskrifter, der ikke er sektorspecifikke

| — | kræve andre tekniske eller driftsmæssige vilkår opfyldt end dem, der er nødvendige for at opfylde forpligtelserne i henhold til dette direktiv. |
| --- | --- |

—

kræve andre tekniske eller driftsmæssige vilkår opfyldt end dem, der er nødvendige for at opfylde forpligtelserne i henhold til dette direktiv.

| 1. | For tjenester, der ikke hører under befordringspligten som beskrevet i artikel 3, kan medlemsstaterne indføre generelle tilladelser, i det omfang det er nødvendigt for at garantere, at de væsentlige krav overholdes. |
| --- | --- |

1.

For tjenester, der ikke hører under befordringspligten som beskrevet i artikel 3, kan medlemsstaterne indføre generelle tilladelser, i det omfang det er nødvendigt for at garantere, at de væsentlige krav overholdes.

| 2. | For tjenester, der hører under befordringspligten som beskrevet i artikel 3, kan medlemsstaterne indføre tilladelsesprocedurer, herunder individuelle tilladelser, i det omfang det er nødvendigt for at garantere, at de væsentlige krav overholdes, og sikre de tjenester, der er omfattet af befordringspligten. Disse krav må dog ikke være urimelige eller uretfærdige.

  Udstedelsen af tilladelser kan:






  — | i givet fald gøres betinget af en befordringspligt |
| --- | --- | --- |

2.

For tjenester, der hører under befordringspligten som beskrevet i artikel 3, kan medlemsstaterne indføre tilladelsesprocedurer, herunder individuelle tilladelser, i det omfang det er nødvendigt for at garantere, at de væsentlige krav overholdes, og sikre de tjenester, der er omfattet af befordringspligten. Disse krav må dog ikke være urimelige eller uretfærdige.

Udstedelsen af tilladelser kan:

—

i givet fald gøres betinget af en befordringspligt

| — | om nødvendigt omfatte krav til de pågældende tjenesters kvalitet, tilgængelighed og udførelse |
| --- | --- |

—

om nødvendigt omfatte krav til de pågældende tjenesters kvalitet, tilgængelighed og udførelse

| — | i givet fald gøres betinget af en pligt til at bidrage økonomisk til de udligningsmekanismer, der er omhandlet i artikel 7. |
| --- | --- |

—

i givet fald gøres betinget af en pligt til at bidrage økonomisk til de udligningsmekanismer, der er omhandlet i artikel 7.

| — | omfatte andre krav til de pågældende tjenesters kvalitet tilgængelighed og udførelse. Hvis de er forenelige med EU-retten, kan kravene navnlig knyttes til sociale og miljømæssige overvejelser, |
| --- | --- |

—

omfatte andre krav til de pågældende tjenesters kvalitet tilgængelighed og udførelse. Hvis de er forenelige med EU-retten, kan kravene navnlig knyttes til sociale og miljømæssige overvejelser,

| — | gøres betinget af en pligt til at bidrage økonomisk til de udligningsmekanismer, der er omhandlet i artikel 7, |
| --- | --- |

—

gøres betinget af en pligt til at bidrage økonomisk til de udligningsmekanismer, der er omhandlet i artikel 7,

| — | gøres betinget af en pligt til at give det personale, der allerede er ansat til at yde disse tjenester, de rettigheder, det ville have haft, hvis er var sket en overførsel i henhold til direktiv 77/187/EØF. Forvaltningsmyndigheden bør give en liste over de ansatte og give detaljer om deres aftaleretlige rettigheder. |
| --- | --- |

—

gøres betinget af en pligt til at give det personale, der allerede er ansat til at yde disse tjenester, de rettigheder, det ville have haft, hvis er var sket en overførsel i henhold til direktiv 77/187/EØF. Forvaltningsmyndigheden bør give en liste over de ansatte og give detaljer om deres aftaleretlige rettigheder.

Medmindre der er tale om udpegede befordringspligtige virksomheder, jf. stk. 4, må tilladelserne ikke

| — | begrænses, hvad angår antallet |
| --- | --- |

—

begrænses, hvad angår antallet

| — | for samme kvalitets-, rådigheds- og præstationskrav på én gang pålægge en postvirksomhed at opfylde en befordringspligt og at bidrage økonomisk til en udligningsmekanisme |
| --- | --- |

—

for samme kvalitets-, rådigheds- og præstationskrav på én gang pålægge en postvirksomhed at opfylde en befordringspligt og at bidrage økonomisk til en udligningsmekanisme

| — | gentage vilkår, der gælder for virksomheder i henhold til andre nationale forskrifter, der ikke er sektorspecifikke |
| --- | --- |

—

gentage vilkår, der gælder for virksomheder i henhold til andre nationale forskrifter, der ikke er sektorspecifikke

| — | kræve andre tekniske eller driftsmæssige vilkår opfyldt end dem, der er nødvendige for at opfylde forpligtelserne i henhold til dette direktiv. |
| --- | --- |

—

kræve andre tekniske eller driftsmæssige vilkår opfyldt end dem, der er nødvendige for at opfylde forpligtelserne i henhold til dette direktiv.

Begrundelse

Kommissionen skal inden udgangen af 2009 gennemføre en ny undersøgelse med det formål klart at vise, hvorledes befordringspligten sikres i fremtiden for brugere i hele Europa, hvad enten de bor i byen eller på landet. Indtil da bør status quo opretholdes, og eneretsområdet opretholdes.

Ændring 8

Artikel 19 i forslaget til direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne sikrer, at postbefordrende virksomheder stiller gennemskuelige, enkle og økonomisk overkommelige procedurer til rådighed for behandling af klager fra brugere af posttjenesterne, særlig i tilfælde af bortkomst, tyveri, beskadigelse eller manglende overholdelse af kvalitetsstandarderne for tjenesten (herunder procedurer for placering af ansvaret, hvor to eller flere virksomheder er involveret). | Medlemsstaterne sikrer, at alle postbefordrende virksomheder stiller gennemskuelige, enkle og økonomisk overkommelige procedurer til rådighed for behandling af klager fra brugere af posttjenesterne, særlig i tilfælde af bortkomst, tyveri, beskadigelse eller manglende overholdelse af kvalitetsstandarderne for tjenesten (herunder procedurer for placering af ansvaret, hvor to eller flere virksomheder er involveret). |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Medlemsstaterne sikrer, at postbefordrende virksomheder stiller gennemskuelige, enkle og økonomisk overkommelige procedurer til rådighed for behandling af klager fra brugere af posttjenesterne, særlig i tilfælde af bortkomst, tyveri, beskadigelse eller manglende overholdelse af kvalitetsstandarderne for tjenesten (herunder procedurer for placering af ansvaret, hvor to eller flere virksomheder er involveret).

Medlemsstaterne sikrer, at alle postbefordrende virksomheder stiller gennemskuelige, enkle og økonomisk overkommelige procedurer til rådighed for behandling af klager fra brugere af posttjenesterne, særlig i tilfælde af bortkomst, tyveri, beskadigelse eller manglende overholdelse af kvalitetsstandarderne for tjenesten (herunder procedurer for placering af ansvaret, hvor to eller flere virksomheder er involveret).

Begrundelse

Det er vigtigt at sikre, at der gælder samme procedurer for alle de postbefordrende virksomheder og ikke kun de befordringspligtige virksomheder.

Ændring 9

Artikel 21 i forslaget til direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1. | Kommissionen bistås af et udvalg. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.

Kommissionen bistås af et udvalg.

| 1. | Kommissionen bistås af et udvalg. Udvalget skal bestå af repræsentanter for de enkelte medlemsstater og for deres lokale og regionale myndigheder. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen bistås af et udvalg. Udvalget skal bestå af repræsentanter for de enkelte medlemsstater og for deres lokale og regionale myndigheder.

Begrundelse

Det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 21, underrettes om medlemsstaternes foranstaltninger for at sikre, at befordringspligten opfyldes, og overvåger udviklingen i disse foranstaltninger. Det er vigtigt, at repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder indgår i dette udvalg, da de kan tænkes at have en anden holdning end medlemsstaten.

Ændring 10

Artikel 22 litra a, i forslaget til direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1. | Medlemsstaterne sikrer, at postbefordrende virksomheder tilvejebringer alle de oplysninger, herunder økonomiske oplysninger og oplysninger om udførelsen af befordringspligttjenester, som:






  (a) | er nødvendige for, at de nationale forvaltningsmyndigheder kan sikre overholdelsen af dette direktiv og afgørelser truffet i medfør af det |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.

Medlemsstaterne sikrer, at postbefordrende virksomheder tilvejebringer alle de oplysninger, herunder økonomiske oplysninger og oplysninger om udførelsen af befordringspligttjenester, som:

(a)

er nødvendige for, at de nationale forvaltningsmyndigheder kan sikre overholdelsen af dette direktiv og afgørelser truffet i medfør af det

| (b) | er nødvendige for klart afgrænsede statistiske formål. |
| --- | --- |

(b)

er nødvendige for klart afgrænsede statistiske formål.

| 2. | Virksomhederne tilvejebringer oplysningerne, så snart de anmodes herom, inden for de frister og med den detaljeringsgrad, som den nationale forvaltningsmyndighed forlanger. Den nationale forvaltningsmyndighed udbeder sig ikke flere oplysninger, end rimeligt er i forhold til den opgave, den skal løse. Den nationale forvaltningsmyndighed begrunder sin anmodning om oplysninger. |
| --- | --- |

2.

Virksomhederne tilvejebringer oplysningerne, så snart de anmodes herom, inden for de frister og med den detaljeringsgrad, som den nationale forvaltningsmyndighed forlanger. Den nationale forvaltningsmyndighed udbeder sig ikke flere oplysninger, end rimeligt er i forhold til den opgave, den skal løse. Den nationale forvaltningsmyndighed begrunder sin anmodning om oplysninger.

| 1. | Medlemsstaterne sikrer, at postbefordrende virksomheder i et rimeligt omfang tilvejebringer alle de
  relevante oplysninger om befordringspligttjenester, herunder økonomiske oplysninger og oplysninger om udførelsen af befordringspligttjenester, som:






  (a) | er nødvendige for, at de nationale forvaltningsmyndigheder kan sikre overholdelsen af dette direktiv og afgørelser truffet i medfør af det |
| --- | --- | --- |

1.

Medlemsstaterne sikrer, at postbefordrende virksomheder i et rimeligt omfang tilvejebringer alle de
  relevante oplysninger om befordringspligttjenester, herunder økonomiske oplysninger og oplysninger om udførelsen af befordringspligttjenester, som:

(a)

er nødvendige for, at de nationale forvaltningsmyndigheder kan sikre overholdelsen af dette direktiv og afgørelser truffet i medfør af det

| (b) | er nødvendige for klart afgrænsede statistiske formål. |
| --- | --- |

(b)

er nødvendige for klart afgrænsede statistiske formål.

| 2. | Virksomhederne tilvejebringer oplysningerne, så snart de anmodes herom, inden for de frister og med den detaljeringsgrad, som den nationale forvaltningsmyndighed forlanger. Den nationale forvaltningsmyndighed udbeder sig ikke flere oplysninger, end rimeligt er i forhold til den opgave, den skal løse. Den nationale forvaltningsmyndighed begrunder sin anmodning om oplysninger. |
| --- | --- |

2.

Virksomhederne tilvejebringer oplysningerne, så snart de anmodes herom, inden for de frister og med den detaljeringsgrad, som den nationale forvaltningsmyndighed forlanger. Den nationale forvaltningsmyndighed udbeder sig ikke flere oplysninger, end rimeligt er i forhold til den opgave, den skal løse. Den nationale forvaltningsmyndighed begrunder sin anmodning om oplysninger.

Begrundelse

Teksten bør formuleres således, at det klart fremgår, at den pålagte forpligtelse er rimelig og relevant set med postvirksomhedens øjne, og at oplysningspligten kun gælder befordringspligtydelserne.

Ændring 11

Artikel 23 i forslaget til direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kommissionen forelægger første gang senest den 31. december 2011 og derefter hvert tredje år Europa-Parlamentet og Rådet en beretning om, hvordan direktivet er blevet anvendt, bl.a. med relevante oplysninger om udviklingen i sektoren, herunder særlig den økonomiske, sociale og teknologiske udvikling, udviklingen i beskæftigelsesmønsteret og posttjenesternes kvalitet. Sammen med beretningen forelægges eventuelt forslag for Europa-Parlamentet og Rådet. | Kommissionen forelægger første gang senest den 31. december 2011 og derefter hvert tredje år Europa-Parlamentet og Rådet en beretning om, hvordan direktivet er blevet anvendt, bl.a. med relevante oplysninger om udviklingen i sektoren, herunder særlig den økonomiske, sociale og teknologiske udvikling, udviklingen i beskæftigelsesmønsteret og posttjenesternes kvalitet. Sammen med b
  Beretningen skal endvidere indeholde en detaljeret analyse af de nuværende og eventuelle fremtidige konsekvenser for regionerne af liberaliseringen med særlig vægt på bjergområder, der har specielle behov i forhold til de øvrige regioner, og forelægges sammen med eventuelt forslag for Europa-Parlamentet og Rådet. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Kommissionen forelægger første gang senest den 31. december 2011 og derefter hvert tredje år Europa-Parlamentet og Rådet en beretning om, hvordan direktivet er blevet anvendt, bl.a. med relevante oplysninger om udviklingen i sektoren, herunder særlig den økonomiske, sociale og teknologiske udvikling, udviklingen i beskæftigelsesmønsteret og posttjenesternes kvalitet. Sammen med beretningen forelægges eventuelt forslag for Europa-Parlamentet og Rådet.

Kommissionen forelægger første gang senest den 31. december 2011 og derefter hvert tredje år Europa-Parlamentet og Rådet en beretning om, hvordan direktivet er blevet anvendt, bl.a. med relevante oplysninger om udviklingen i sektoren, herunder særlig den økonomiske, sociale og teknologiske udvikling, udviklingen i beskæftigelsesmønsteret og posttjenesternes kvalitet. Sammen med b
  Beretningen skal endvidere indeholde en detaljeret analyse af de nuværende og eventuelle fremtidige konsekvenser for regionerne af liberaliseringen med særlig vægt på bjergområder, der har specielle behov i forhold til de øvrige regioner, og forelægges sammen med eventuelt forslag for Europa-Parlamentet og Rådet.

Begrundelse

Det er vigtigt, at rapporten ikke alene ser på konsekvenserne af direktivet på medlemsstatsplanet, men at den også ser på de regionale konsekvenser.

Bruxelles, den 6. juni 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

III.   Procedure

| Titel | Forslag til direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF med henblik på fuld realisering af det indre marked for posttjenester i Fællesskabet |
| --- | --- |
| Reference(r) | KOM(2006) 594 endelig — 2006/0311 (COD) |
| Retsgrundlag | Artikel 265, stk. 1 |
| Forretningsordenens bestemmelser | |
| Rådets anmodning om udtalelse | 22.11.2006 |
| Formandens henvisning | 9.1.2007 |
| Det ansvarlige underudvalg | Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik (ECOS) |
| Ordfører | Elina Lehto, Borgmester i Lohja, (FIN/PSE) |
| Analyse | 5.2.2007 |
| Behandlet i underudvalget | 30.3.2007 |
| Vedtaget i underudvalget | 30.3.2007 |
| Afstemningsresultat i underudvalget | Vedtaget med flertal |
| Vedtaget på plenum | 6. juni 2007 |
| Tidligere RU-udtalelser | Udtalelse om Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF for så vidt angår yderligere åbning af Fællesskabets marked for posttjenester (KOM(2000) 319 endelig, CdR 309/2001 (1))
  Udtalelse om Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles regler for udvikling af Fællesskabets posttjenester og forbedring af kvaliteten af disse tjenester (KOM(95) 227 endelig udg., CdR 422/1995 fin (2)) |

Titel

Titel

Forslag til direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF med henblik på fuld realisering af det indre marked for posttjenester i Fællesskabet

Reference(r)

Reference(r)

KOM(2006) 594 endelig — 2006/0311 (COD)

Retsgrundlag

Retsgrundlag

Artikel 265, stk. 1

Forretningsordenens bestemmelser

Forretningsordenens bestemmelser

Rådets anmodning om udtalelse

Rådets anmodning om udtalelse

22.11.2006

Formandens henvisning

Formandens henvisning

9.1.2007

Det ansvarlige underudvalg

Det ansvarlige underudvalg

Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik (ECOS)

Ordfører

Ordfører

Elina Lehto, Borgmester i Lohja, (FIN/PSE)

Analyse

Analyse

5.2.2007

Behandlet i underudvalget

Behandlet i underudvalget

30.3.2007

Vedtaget i underudvalget

Vedtaget i underudvalget

30.3.2007

Afstemningsresultat i underudvalget

Afstemningsresultat i underudvalget

Vedtaget med flertal

Vedtaget på plenum

Vedtaget på plenum

6. juni 2007

Tidligere RU-udtalelser

Tidligere RU-udtalelser

Udtalelse om Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF for så vidt angår yderligere åbning af Fællesskabets marked for posttjenester (KOM(2000) 319 endelig, CdR 309/2001 (1))

1

Udtalelse om Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles regler for udvikling af Fællesskabets posttjenester og forbedring af kvaliteten af disse tjenester (KOM(95) 227 endelig udg., CdR 422/1995 fin (2))

2

---

(1)  EFT C 144 af 16.5.2001, s. 20.

1

(2)  EFT C 337 af 11.11.1996, s. 28.

2

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/48

---

Regionsudvalgets udtalelse »En EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader«

(2007/C 197/08)

REGIONSUDVALGET

| — | bifalder fortsat, at det helt klart ikke er Kommissionens hensigt, at aktioner på EU-niveau skal træde i stedet for de nationale politikker, som allerede er gennemført i de fleste medlemsstater, ligesom den ikke har til hensigt at foreslå udarbejdelsen af en harmoniseret lovgivning til forebyggelse af alkoholrelaterede skader; er enig med Kommissionen i, at de nationale foranstaltninger, som er gennemført i de fleste medlemsstater, henhører under de nationale beføjelser i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og EF-traktatens artikel 152; |
| --- | --- |

—

bifalder fortsat, at det helt klart ikke er Kommissionens hensigt, at aktioner på EU-niveau skal træde i stedet for de nationale politikker, som allerede er gennemført i de fleste medlemsstater, ligesom den ikke har til hensigt at foreslå udarbejdelsen af en harmoniseret lovgivning til forebyggelse af alkoholrelaterede skader; er enig med Kommissionen i, at de nationale foranstaltninger, som er gennemført i de fleste medlemsstater, henhører under de nationale beføjelser i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og EF-traktatens artikel 152;

| — | gør i den forbindelse opmærksom på, at Kommissionens planlagte sammenligning af medlemsstaternes allerede iværksatte foranstaltninger og indkredsning af eksempler på bedste praksis, herunder især kortlægning af områder, hvor der ifølge Kommissionen kan opnås yderligere fremskridt ikke må gå ud over de grænser vedrørende mål og beføjelser, der er fastlagt for Kommissionen i traktaterne; |
| --- | --- |

—

gør i den forbindelse opmærksom på, at Kommissionens planlagte sammenligning af medlemsstaternes allerede iværksatte foranstaltninger og indkredsning af eksempler på bedste praksis, herunder især kortlægning af områder, hvor der ifølge Kommissionen kan opnås yderligere fremskridt ikke må gå ud over de grænser vedrørende mål og beføjelser, der er fastlagt for Kommissionen i traktaterne;

| — | støtter Kommissionens opfattelse af, at art. 152 i EF-traktaten inden for sundhedspolitikken fastlægger en klar opgavefordeling mellem EU og medlemsstaterne gående på, at Unionens aktiviteter indholdsmæssigt begrænser sig til at supplere medlemsstaternes initiativer; |
| --- | --- |

—

støtter Kommissionens opfattelse af, at art. 152 i EF-traktaten inden for sundhedspolitikken fastlægger en klar opgavefordeling mellem EU og medlemsstaterne gående på, at Unionens aktiviteter indholdsmæssigt begrænser sig til at supplere medlemsstaternes initiativer;

| — | deler ikke Kommissionens opfattelse af, at det med henblik på forebyggelse og kontrol af et højt og umådeholdent alkoholforbrug er nødvendigt med en fælles definition af begrebet »kraftigt lejlighedsdrikkeri«; |
| --- | --- |

—

deler ikke Kommissionens opfattelse af, at det med henblik på forebyggelse og kontrol af et højt og umådeholdent alkoholforbrug er nødvendigt med en fælles definition af begrebet »kraftigt lejlighedsdrikkeri«;

| — | sætter et stort spørgsmålstegn ved, om den af Kommissionen foreslåede opgørelse af forskellene i drikkevaner efter land, alder og køn vil give nogen merværdi. Dette gælder også for det foreslåede system med fleksible, men standardiserede oplysninger om alkoholforbrug og til gennemførelse af regelmæssige, komparative undersøgelser af alkoholforbruget, da den informative værdi heraf nok vil være meget begrænset, eftersom Kommissionen jo selv erkender, at der er kulturelle forskelle i drikkevanerne i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

sætter et stort spørgsmålstegn ved, om den af Kommissionen foreslåede opgørelse af forskellene i drikkevaner efter land, alder og køn vil give nogen merværdi. Dette gælder også for det foreslåede system med fleksible, men standardiserede oplysninger om alkoholforbrug og til gennemførelse af regelmæssige, komparative undersøgelser af alkoholforbruget, da den informative værdi heraf nok vil være meget begrænset, eftersom Kommissionen jo selv erkender, at der er kulturelle forskelle i drikkevanerne i medlemsstaterne.

I.   Politiske henstillinger

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader«

KOM(2006) 625 endelig

Regionsudvalget

Kommissionens meddelelse

| 1. | gør opmærksom på, at de negative sundhedsmæssige virkninger af et skadeligt og farligt alkoholforbrug længe har været genstand for en samfundsmæssig og politisk debat. Det er på den baggrund forståeligt, at Kommissionen tager emnet op og i særlig grad fokuserer på at forebygge og nedbringe et stort og umådeholdent alkoholforbrug samt drikkeri blandt mindreårige og derudover ser på alkoholrelaterede trafikulykker og føtalt alkoholsyndrom; |
| --- | --- |

1.

gør opmærksom på, at de negative sundhedsmæssige virkninger af et skadeligt og farligt alkoholforbrug længe har været genstand for en samfundsmæssig og politisk debat. Det er på den baggrund forståeligt, at Kommissionen tager emnet op og i særlig grad fokuserer på at forebygge og nedbringe et stort og umådeholdent alkoholforbrug samt drikkeri blandt mindreårige og derudover ser på alkoholrelaterede trafikulykker og føtalt alkoholsyndrom;

| 2. | mener, at det på grund af den store variation i medlemsstaternes kulturelt betingede alkoholvaner er vigtigt, at meddelelsen ikke omhandler alkoholforbrug som sådan, men er en redegørelse for alkoholmisbrug og de skadelige virkninger heraf; |
| --- | --- |

2.

mener, at det på grund af den store variation i medlemsstaternes kulturelt betingede alkoholvaner er vigtigt, at meddelelsen ikke omhandler alkoholforbrug som sådan, men er en redegørelse for alkoholmisbrug og de skadelige virkninger heraf;

| 3. | bifalder fortsat, at det helt klart ikke er Kommissionens hensigt, at aktioner på EU-niveau skal træde i stedet for de nationale politikker, som allerede er gennemført i de fleste medlemsstater, ligesom den ikke har til hensigt at foreslå udarbejdelsen af en harmoniseret lovgivning til forebyggelse af alkoholrelaterede skader; er enig med Kommissionen i, at de nationale foranstaltninger, som er gennemført i de fleste medlemsstater, henhører under de nationale beføjelser i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og EF-traktatens artikel 152; |
| --- | --- |

3.

bifalder fortsat, at det helt klart ikke er Kommissionens hensigt, at aktioner på EU-niveau skal træde i stedet for de nationale politikker, som allerede er gennemført i de fleste medlemsstater, ligesom den ikke har til hensigt at foreslå udarbejdelsen af en harmoniseret lovgivning til forebyggelse af alkoholrelaterede skader; er enig med Kommissionen i, at de nationale foranstaltninger, som er gennemført i de fleste medlemsstater, henhører under de nationale beføjelser i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og EF-traktatens artikel 152;

| 4. | gør i den forbindelse opmærksom på, at Kommissionens planlagte sammenligning af medlemsstaternes allerede iværksatte foranstaltninger og indkredsning af eksempler på bedste praksis, herunder især kortlægning af områder, hvor der ifølge Kommissionen kan opnås yderligere fremskridt ikke må gå ud over de grænser vedrørende mål og beføjelser, der er fastlagt for Kommissionen i traktaterne; |
| --- | --- |

4.

gør i den forbindelse opmærksom på, at Kommissionens planlagte sammenligning af medlemsstaternes allerede iværksatte foranstaltninger og indkredsning af eksempler på bedste praksis, herunder især kortlægning af områder, hvor der ifølge Kommissionen kan opnås yderligere fremskridt ikke må gå ud over de grænser vedrørende mål og beføjelser, der er fastlagt for Kommissionen i traktaterne;

| 5. | anerkender, at Kommissionen ved drøftelsen af foranstaltninger, der støtter og supplerer de nationale politikker, udtrykkeligt tager hensyn til de eksisterende markante forskelle i alkoholforbrug og -kultur i EU; |
| --- | --- |

5.

anerkender, at Kommissionen ved drøftelsen af foranstaltninger, der støtter og supplerer de nationale politikker, udtrykkeligt tager hensyn til de eksisterende markante forskelle i alkoholforbrug og -kultur i EU;

Handlingsmandatet

| 6. | støtter Kommissionens opfattelse af, at art. 152 i EF-traktaten inden for sundhedspolitikken fastlægger en klar opgavefordeling mellem EU og medlemsstaterne gående på, at Unionens aktiviteter indholdsmæssigt begrænser sig til at supplere medlemsstaternes initiativer; |
| --- | --- |

6.

støtter Kommissionens opfattelse af, at art. 152 i EF-traktaten inden for sundhedspolitikken fastlægger en klar opgavefordeling mellem EU og medlemsstaterne gående på, at Unionens aktiviteter indholdsmæssigt begrænser sig til at supplere medlemsstaternes initiativer;

| 7. | er enig med Kommissionen i, at mange medlemsstater har udarbejdet bredt anlagte strategier til bekæmpelse af de negative sundhedsmæssige følgevirkninger af et skadeligt og farligt alkoholforbrug, og i de fleste medlemslande er der allerede truffet foranstaltninger for at reducere alkoholrelaterede skader; |
| --- | --- |

7.

er enig med Kommissionen i, at mange medlemsstater har udarbejdet bredt anlagte strategier til bekæmpelse af de negative sundhedsmæssige følgevirkninger af et skadeligt og farligt alkoholforbrug, og i de fleste medlemslande er der allerede truffet foranstaltninger for at reducere alkoholrelaterede skader;

| 8. | noterer sig Kommissionens strategi om at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader, men mener dog ikke, at medlemsstaternes muligvis ensartede problemer nødvendigvis kræver en fælleseuropæisk løsning, set i lyset af subsidiaritetsprincippet, men også på baggrund af de kulturelt betingede forskelle i alkoholvaner, som Kommissionen selv gør opmærksom på i sin meddelelse; |
| --- | --- |

8.

noterer sig Kommissionens strategi om at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader, men mener dog ikke, at medlemsstaternes muligvis ensartede problemer nødvendigvis kræver en fælleseuropæisk løsning, set i lyset af subsidiaritetsprincippet, men også på baggrund af de kulturelt betingede forskelle i alkoholvaner, som Kommissionen selv gør opmærksom på i sin meddelelse;

Baggrund for indsatsen

| 9. | er enig med Kommissionen i, at et skadeligt og farligt alkoholforbrug har stor indvirkning på folkesundheden og dermed medfører udgifter i relation til sundhedsydelser, sygeforsikring, retshåndhævelse og den offentlige orden samt arbejdspladser. Der er derfor tale om en negativ indvirkning på den økonomiske udvikling og samfundet i sin helhed. Unge er særligt udsatte i den henseende. På den baggrund giver strategier, som går ud på at forebygge og behandle et skadeligt og farligt alkoholforbrug, god mening; |
| --- | --- |

9.

er enig med Kommissionen i, at et skadeligt og farligt alkoholforbrug har stor indvirkning på folkesundheden og dermed medfører udgifter i relation til sundhedsydelser, sygeforsikring, retshåndhævelse og den offentlige orden samt arbejdspladser. Der er derfor tale om en negativ indvirkning på den økonomiske udvikling og samfundet i sin helhed. Unge er særligt udsatte i den henseende. På den baggrund giver strategier, som går ud på at forebygge og behandle et skadeligt og farligt alkoholforbrug, god mening;

Hovedtemaer og eksempler på god praksis

| 10. | er enig med Kommissionen i, at et skadeligt alkoholforbrug særligt hos unge ikke kun har negative konsekvenser for sundheden og den sociale velfærd, men også for uddannelsesniveauet og deres deltagelse i det sociale og demokratiske liv i lokalsamfundet; ser derudover en stigende tendens til kraftigt lejlighedsdrikkeri blandt unge i mange dele af EU. På den baggrund må det være vigtigt også at diskutere reguleringstiltag i medlemsstaterne, der kan modvirke mindreåriges alkoholforbrug og skadelige alkoholvaner hos unge, og lovgivningsmæssige foranstaltninger bør i den sammenhæng gennemtænkes og forberedes meget omhyggeligt, idet der inddrages erfaringer fra andre medlemsstater, så den repressive karakter ikke gør det vanskeligere at nå de berørte personer; |
| --- | --- |

10.

er enig med Kommissionen i, at et skadeligt alkoholforbrug særligt hos unge ikke kun har negative konsekvenser for sundheden og den sociale velfærd, men også for uddannelsesniveauet og deres deltagelse i det sociale og demokratiske liv i lokalsamfundet; ser derudover en stigende tendens til kraftigt lejlighedsdrikkeri blandt unge i mange dele af EU. På den baggrund må det være vigtigt også at diskutere reguleringstiltag i medlemsstaterne, der kan modvirke mindreåriges alkoholforbrug og skadelige alkoholvaner hos unge, og lovgivningsmæssige foranstaltninger bør i den sammenhæng gennemtænkes og forberedes meget omhyggeligt, idet der inddrages erfaringer fra andre medlemsstater, så den repressive karakter ikke gør det vanskeligere at nå de berørte personer;

| 11. | deler Kommissionens opfattelse af, at en effektiv gennemførelse af nationale og regionale foranstaltninger til bekæmpelse af spirituskørsel i væsentlig grad kunne sænke antallet af dræbte og kvæstede i trafikken; |
| --- | --- |

11.

deler Kommissionens opfattelse af, at en effektiv gennemførelse af nationale og regionale foranstaltninger til bekæmpelse af spirituskørsel i væsentlig grad kunne sænke antallet af dræbte og kvæstede i trafikken;

| 12. | anbefaler, at Kommissionen, gennem den i meddelelsen foreslåede indsamling af fælles videnskabelige oplysninger på EU-niveau, forsøger at vurdere virkningerne af et moderat alkoholforbrug samt at nå frem til en fælles definition af »skadeligt og farligt alkoholforbrug«; |
| --- | --- |

12.

anbefaler, at Kommissionen, gennem den i meddelelsen foreslåede indsamling af fælles videnskabelige oplysninger på EU-niveau, forsøger at vurdere virkningerne af et moderat alkoholforbrug samt at nå frem til en fælles definition af »skadeligt og farligt alkoholforbrug«;

| 13. | deler ikke Kommissionens opfattelse af, at det med henblik på forebyggelse og kontrol af et højt og umådeholdent alkoholforbrug er nødvendigt med en fælles definition af begrebet »kraftigt lejlighedsdrikkeri«; |
| --- | --- |

13.

deler ikke Kommissionens opfattelse af, at det med henblik på forebyggelse og kontrol af et højt og umådeholdent alkoholforbrug er nødvendigt med en fælles definition af begrebet »kraftigt lejlighedsdrikkeri«;

| 14. | hilser et forskningsinitiativ til vurdering af omkostninger og fordele ved de forskellige politikalternativer velkommet, fordi det vil medvirke til at kunne vurdere effekten af forskellige kampagner til forebyggelse af alkoholrelaterede skader; |
| --- | --- |

14.

hilser et forskningsinitiativ til vurdering af omkostninger og fordele ved de forskellige politikalternativer velkommet, fordi det vil medvirke til at kunne vurdere effekten af forskellige kampagner til forebyggelse af alkoholrelaterede skader;

| 15. | stiller et stort spørgsmålstegn ved, om den af Kommissionen foreslåede opgørelse af forskellene i drikkevaner efter land, alder og køn vil give nogen merværdi. Dette gælder også for det foreslåede system med fleksible, men standardiserede oplysninger om alkoholforbrug og til gennemførelse af regelmæssige, komparative undersøgelser af alkoholforbruget, da den informative værdi heraf nok vil være meget begrænset, eftersom Kommissionen jo selv erkender, at der er kulturelle forskelle i drikkevanerne i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

15.

stiller et stort spørgsmålstegn ved, om den af Kommissionen foreslåede opgørelse af forskellene i drikkevaner efter land, alder og køn vil give nogen merværdi. Dette gælder også for det foreslåede system med fleksible, men standardiserede oplysninger om alkoholforbrug og til gennemførelse af regelmæssige, komparative undersøgelser af alkoholforbruget, da den informative værdi heraf nok vil være meget begrænset, eftersom Kommissionen jo selv erkender, at der er kulturelle forskelle i drikkevanerne i medlemsstaterne;

| 16. | understreger derudover udtrykkeligt, at gennemførelsen af EU's strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader ikke må belaste regionale og lokale myndigheder finansielt; |
| --- | --- |

16.

understreger derudover udtrykkeligt, at gennemførelsen af EU's strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader ikke må belaste regionale og lokale myndigheder finansielt;

Aktionsniveauerne

| 17. | bifalder på denne baggrund Kommissionens klare erkendelse af, at ansvaret fuldt og helt ligger hos medlemsstaterne, og bakker op om Kommissions strategi, der på tre aktionsniveauer fokuserer på at tage initiativ til og fremme foranstaltninger til bekæmpelse af de negative sundhedsmæssige virkninger af et skadeligt og farligt alkoholforbrug; |
| --- | --- |

17.

bifalder på denne baggrund Kommissionens klare erkendelse af, at ansvaret fuldt og helt ligger hos medlemsstaterne, og bakker op om Kommissions strategi, der på tre aktionsniveauer fokuserer på at tage initiativ til og fremme foranstaltninger til bekæmpelse af de negative sundhedsmæssige virkninger af et skadeligt og farligt alkoholforbrug;

| 18. | bifalder principielt, at der særligt i samarbejde med medlemsstaterne skal ydes støtte til strategier, som sigter på at reducere mindreåriges alkoholforbrug, og anbefaler, at Kommissionens forslag om oprettelse af et forum for alkohol og sundhed sker som en integreret del af EU-platformen for ernæring, fysisk aktivitet og sundhed for at sikre sammenhæng i indsatsen og samtidig imødekomme Kommissionens gentagne krav om mindre bureaukrati og færre instanser. Arbejdet på EU-plan vedrørende alkohol og sundhed bør fokusere på vidensdeling og udveksling af bedste praksis ud fra de foranstaltninger, der allerede er gennemført på nationalt, regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

18.

bifalder principielt, at der særligt i samarbejde med medlemsstaterne skal ydes støtte til strategier, som sigter på at reducere mindreåriges alkoholforbrug, og anbefaler, at Kommissionens forslag om oprettelse af et forum for alkohol og sundhed sker som en integreret del af EU-platformen for ernæring, fysisk aktivitet og sundhed for at sikre sammenhæng i indsatsen og samtidig imødekomme Kommissionens gentagne krav om mindre bureaukrati og færre instanser. Arbejdet på EU-plan vedrørende alkohol og sundhed bør fokusere på vidensdeling og udveksling af bedste praksis ud fra de foranstaltninger, der allerede er gennemført på nationalt, regionalt og lokalt niveau;

| 19. | bifalder Kommissionens plan om inden for det 7. rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling at se på, om forskningen på EU-plan kan yde et bidrag til EU-strategien til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere antallet af alkoholrelaterede skader; |
| --- | --- |

19.

bifalder Kommissionens plan om inden for det 7. rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling at se på, om forskningen på EU-plan kan yde et bidrag til EU-strategien til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere antallet af alkoholrelaterede skader;

| 20. | bifalder i høj grad, at Kommissionen i sin meddelelse har inddraget og taget hensyn til medlemsstaternes foranstaltninger og initiativer til bekæmpelse af alkoholmisbrug; er i den forbindelse enig med Kommissionen i, at de særlige foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet, og som tager sigte på at reducere alkoholrelaterede skader for at beskytte folkesundheden, er baseret på medlemsstaternes særlige kulturelle kontekst; |
| --- | --- |

20.

bifalder i høj grad, at Kommissionen i sin meddelelse har inddraget og taget hensyn til medlemsstaternes foranstaltninger og initiativer til bekæmpelse af alkoholmisbrug; er i den forbindelse enig med Kommissionen i, at de særlige foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet, og som tager sigte på at reducere alkoholrelaterede skader for at beskytte folkesundheden, er baseret på medlemsstaternes særlige kulturelle kontekst;

| 21. | er i særlig høj grad enig med Kommissionen i, at nationale strategier har større gennemslagskraft, når de suppleres med lokale tiltag; bifalder i den forbindelse, at EU med baggrund i artikel 152 i EF-traktaten involverer de regionale og lokale beslutningstagere; |
| --- | --- |

21.

er i særlig høj grad enig med Kommissionen i, at nationale strategier har større gennemslagskraft, når de suppleres med lokale tiltag; bifalder i den forbindelse, at EU med baggrund i artikel 152 i EF-traktaten involverer de regionale og lokale beslutningstagere;

| 22. | mener som Kommissionen, at kommuner kan bidrage til de forebyggende strategier, der sigter mod at beskytte borgerne mod alkoholrelaterede skader, men understreger dog, at dette allerede sker mange steder og noterer sig derfor Kommissionens strategi til støtte for de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

22.

mener som Kommissionen, at kommuner kan bidrage til de forebyggende strategier, der sigter mod at beskytte borgerne mod alkoholrelaterede skader, men understreger dog, at dette allerede sker mange steder og noterer sig derfor Kommissionens strategi til støtte for de lokale og regionale myndigheder;

| 23. | henviser, hvad koordineringen af aktioner på EU-niveau angår, til den afsluttende bestemmelse i EF-traktatens artikel 152, der på det sundhedspolitiske område fastlægger en klar opgavefordeling mellem EU og medlemsstaterne gående på, at Unionens aktiviteter indholdsmæssigt begrænser sig til at supplere de nationale politikker. Kommissionens forsøg på at forbedre sammenhængen i de politiske beslutninger, må ikke føre til, at denne klare kompetencefordeling ikke respekteres; afviser derfor også indførelsen af fælles sundhedsadvarsler, hvilket Kommissionen ikke udelukker i sin meddelelse; støtter imidlertid udtrykkeligt reklamebranchens tiltag til selvregulering; |
| --- | --- |

23.

henviser, hvad koordineringen af aktioner på EU-niveau angår, til den afsluttende bestemmelse i EF-traktatens artikel 152, der på det sundhedspolitiske område fastlægger en klar opgavefordeling mellem EU og medlemsstaterne gående på, at Unionens aktiviteter indholdsmæssigt begrænser sig til at supplere de nationale politikker. Kommissionens forsøg på at forbedre sammenhængen i de politiske beslutninger, må ikke føre til, at denne klare kompetencefordeling ikke respekteres; afviser derfor også indførelsen af fælles sundhedsadvarsler, hvilket Kommissionen ikke udelukker i sin meddelelse; støtter imidlertid udtrykkeligt reklamebranchens tiltag til selvregulering;

Konklusionerne

| 24. | er enig med Kommissionen i, at Kommissionens væsentligste bidrag til alkoholstrategien bør bestå i støtte til nationale politikker og strategier på området. Dette følger i øvrigt også af artikel 152 i EF-traktaten; bifalder udtrykkeligt, at Kommissionen på grund af den klare kompetencefordeling mellem EU og medlemsstaterne ikke planlægger at fremsætte nye lovforslag; |
| --- | --- |

24.

er enig med Kommissionen i, at Kommissionens væsentligste bidrag til alkoholstrategien bør bestå i støtte til nationale politikker og strategier på området. Dette følger i øvrigt også af artikel 152 i EF-traktaten; bifalder udtrykkeligt, at Kommissionen på grund af den klare kompetencefordeling mellem EU og medlemsstaterne ikke planlægger at fremsætte nye lovforslag;

| 25. | bifalder derudover, at Kommissionen ved gennemførelsen af strategien fremhæver principperne om subsidiaritet og forvaltningsmæssige forenklinger. |
| --- | --- |

25.

bifalder derudover, at Kommissionen ved gennemførelsen af strategien fremhæver principperne om subsidiaritet og forvaltningsmæssige forenklinger.

Bruxelles, den 6. juni 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

II.   Procedure

| Basisdokument | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader« |
| --- | --- |
| Reference | KOM(2006) 625 endelig |
| Retsgrundlag | Artikel 265, stk. 1, i EF-traktaten |
| Forretningsordenens bestemmelser | — |
| Kommissionens anmodning om udtalelse | 24.10.2006 |
| Præsidiets henvisning | 25.4.2006 |
| Det kompetente underudvalg | Underudvalget for Bæredygtig Udvikling (DEVE) |
| Ordfører | Volker Hoff, Minister for forbunds- og europæiske anliggender i Hessen (DE/PPE) |
| Informationsnote | 22.12.2006 |
| Behandlet i underudvalget | 6.3.2007 |
| Vedtaget i underudvalget | 6.3.2007 |
| Afstemningsresultat i underudvalget | Flertal af stemmer for |
| Vedtaget på plenum | 6.6.2007 |
| Tidligere RU-udtalelser | — |

Basisdokument

Basisdokument

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader«

Reference

Reference

KOM(2006) 625 endelig

Retsgrundlag

Retsgrundlag

Artikel 265, stk. 1, i EF-traktaten

Forretningsordenens bestemmelser

Forretningsordenens bestemmelser

—

Kommissionens anmodning om udtalelse

Kommissionens anmodning om udtalelse

24.10.2006

Præsidiets henvisning

Præsidiets henvisning

25.4.2006

Det kompetente underudvalg

Det kompetente underudvalg

Underudvalget for Bæredygtig Udvikling (DEVE)

Ordfører

Ordfører

Volker Hoff, Minister for forbunds- og europæiske anliggender i Hessen (DE/PPE)

Informationsnote

Informationsnote

22.12.2006

Behandlet i underudvalget

Behandlet i underudvalget

6.3.2007

Vedtaget i underudvalget

Vedtaget i underudvalget

6.3.2007

Afstemningsresultat i underudvalget

Afstemningsresultat i underudvalget

Flertal af stemmer for

Vedtaget på plenum

Vedtaget på plenum

6.6.2007

Tidligere RU-udtalelser

Tidligere RU-udtalelser

—

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/52

---

Regionsudvalgets udtalelse »Begrebet regeringsførelse inden for rammerne af den europæiske konsensus om udviklingspolitik«

(2007/C 197/09)

REGIONSUDVALGET

| — | mener, at demokratisk regeringsførelse er grundlaget for gennemførelse af årtusindudviklingsmålene og skal bygge på en bred tilgang, og at en bedre forvaltningsskik er afgørende for en vellykket udviklingspolitik. Et centralt element i god forvaltningsskik er erkendelsen af, at beslutninger bedst træffes tættest muligt på borgerne; |
| --- | --- |

—

mener, at demokratisk regeringsførelse er grundlaget for gennemførelse af årtusindudviklingsmålene og skal bygge på en bred tilgang, og at en bedre forvaltningsskik er afgørende for en vellykket udviklingspolitik. Et centralt element i god forvaltningsskik er erkendelsen af, at beslutninger bedst træffes tættest muligt på borgerne;

| — | bemærker, at det slet ikke er nok at udtale, at »de lokale myndigheder spiller en meget væsentlig rolle i forbindelse med gennemførelsen af årtusindudviklingsmålene«, da regeringsførelse forudsætter, at der på alle et lands myndighedsniveauer findes regeringsførelsesformer, der bygger på principperne om gennemsigtighed og deltagelse af befolkningerne og under overholdelse af nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

—

bemærker, at det slet ikke er nok at udtale, at »de lokale myndigheder spiller en meget væsentlig rolle i forbindelse med gennemførelsen af årtusindudviklingsmålene«, da regeringsførelse forudsætter, at der på alle et lands myndighedsniveauer findes regeringsførelsesformer, der bygger på principperne om gennemsigtighed og deltagelse af befolkningerne og under overholdelse af nærhedsprincippet;

| — | finder det på den baggrund vigtigt, bl.a. for de lande, der ligger ud til Middelhavet (hvoraf flere oven i købet omfattes af Asien-strategien), at henvise til de henstillinger, som det fremsatte i sin udtalelse af 13. oktober 2005 om euro-middelhavspartnerskabets ti-årsdag, og som gentages i konklusionerne fra seminaret i Valencia den 10. april 2007, og anmoder Kommissionen om at oprette et forum for euro-middelhavsområdet bestående af lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

—

finder det på den baggrund vigtigt, bl.a. for de lande, der ligger ud til Middelhavet (hvoraf flere oven i købet omfattes af Asien-strategien), at henvise til de henstillinger, som det fremsatte i sin udtalelse af 13. oktober 2005 om euro-middelhavspartnerskabets ti-årsdag, og som gentages i konklusionerne fra seminaret i Valencia den 10. april 2007, og anmoder Kommissionen om at oprette et forum for euro-middelhavsområdet bestående af lokale og regionale myndigheder;

| — | henleder opmærksomheden på den finansielle støtte, som regeringsførelse på lokalt plan fortjener: at afsætte — således som det er nedfældet i forordningen om den tiende europæiske udviklingsfond — højst 15 % af budgetbistanden til støtte for civilsamfundet, teknisk samarbejde og regeringsførelse, når dette ikke optræder i de sektorer, som man koncentrerer sig om, skønnes at være notorisk utilstrækkeligt og bør hæves til mindst 25 %, så både den nationale og lokale dimension dækkes; |
| --- | --- |

—

henleder opmærksomheden på den finansielle støtte, som regeringsførelse på lokalt plan fortjener: at afsætte — således som det er nedfældet i forordningen om den tiende europæiske udviklingsfond — højst 15 % af budgetbistanden til støtte for civilsamfundet, teknisk samarbejde og regeringsførelse, når dette ikke optræder i de sektorer, som man koncentrerer sig om, skønnes at være notorisk utilstrækkeligt og bør hæves til mindst 25 %, så både den nationale og lokale dimension dækkes;

| — | anmoder Kommissionen om, i overensstemmelse med målene med samarbejdsaftalen om udvikling og forbedring af det decentraliserede samarbejde, at yde teknisk og finansiel støtte og at arbejde på at etablere et debatforum for decentraliseret samarbejde med det sigte at lette og bedre koordinere udviklingen af decentraliserede samarbejdstiltag mellem de lokale og regionale myndigheder i EU og deres modparter i udviklingslandene. |
| --- | --- |

—

anmoder Kommissionen om, i overensstemmelse med målene med samarbejdsaftalen om udvikling og forbedring af det decentraliserede samarbejde, at yde teknisk og finansiel støtte og at arbejde på at etablere et debatforum for decentraliseret samarbejde med det sigte at lette og bedre koordinere udviklingen af decentraliserede samarbejdstiltag mellem de lokale og regionale myndigheder i EU og deres modparter i udviklingslandene.

I.   Politiske henstillinger

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Begrebet regeringsførelse inden for rammerne af den europæiske konsensus om udviklingspolitik — Mod en harmoniseret approach i EU

KOM(2006) 421 endelig — SEK(2006) 1020, SEK(2006) 1021, SEK(2006) 1022

REGIONSUDVALGET

| 1. | er enigt i flere af de generelle linjer i Kommissionens meddelelse, hvorefter:






  a) | demokratisk regeringsførelse er grundlaget for gennemførelse af årtusindudviklingsmålene og skal bygge på en bred tilgang: den er ikke begrænset til bekæmpelse af korruption, men er en følge af samspillet mellem forskellige elementer, hvis gode funktion er afgørende for et lands liv og fremgang, til gavn for alle; |
| --- | --- | --- |

1.

er enigt i flere af de generelle linjer i Kommissionens meddelelse, hvorefter:

a)

demokratisk regeringsførelse er grundlaget for gennemførelse af årtusindudviklingsmålene og skal bygge på en bred tilgang: den er ikke begrænset til bekæmpelse af korruption, men er en følge af samspillet mellem forskellige elementer, hvis gode funktion er afgørende for et lands liv og fremgang, til gavn for alle;

| b) | ejerskabsprocessen og den politiske dialog bør foretrækkes frem for betingelser, som påtvinges udefra, og som kan få negative følger for befolkningerne; |
| --- | --- |

b)

ejerskabsprocessen og den politiske dialog bør foretrækkes frem for betingelser, som påtvinges udefra, og som kan få negative følger for befolkningerne;

| c) | det er vigtigt, at alle europæiske bidragydere, i overensstemmelse med Paris-erklæringen af 2. marts 2005, udstyres med fælles holdepunkter for iværksættelsen af princippet om demokratisk regeringsførelse i deres respektive indsats; |
| --- | --- |

c)

det er vigtigt, at alle europæiske bidragydere, i overensstemmelse med Paris-erklæringen af 2. marts 2005, udstyres med fælles holdepunkter for iværksættelsen af princippet om demokratisk regeringsførelse i deres respektive indsats;

| 2. | bekræfter det princip, som det fremførte i henstillingerne i sin initiativudtalelse om betydningen af det decentraliserede samarbejde i reformen af EU's udviklingspolitik (CdR 224/2005), hvorefter en bedre forvaltningsskik er afgørende for en vellykket udviklingspolitik, og et centralt element i god forvaltningsskik er erkendelsen af, at beslutninger bedst træffes tættest muligt på borgerne; |
| --- | --- |

2.

bekræfter det princip, som det fremførte i henstillingerne i sin initiativudtalelse om betydningen af det decentraliserede samarbejde i reformen af EU's udviklingspolitik (CdR 224/2005), hvorefter en bedre forvaltningsskik er afgørende for en vellykket udviklingspolitik, og et centralt element i god forvaltningsskik er erkendelsen af, at beslutninger bedst træffes tættest muligt på borgerne;

| 3. | mener derfor, at en effektiv iværksættelse af demokratisk regeringsførelse kræver, at de af Kommissionen opstillede principper ikke begrænses til det nationale niveau og mellem regeringerne, men at man sætter ind på decentralisering og udøvelse af demokratiet på lokalt plan; henstiller derfor, at man ikke blot ser på samspillet mellem de forskellige nationale elementer, men også tilstræber en god fordeling mellem det nationale regeringsniveau og de lokale myndighedsniveauer; |
| --- | --- |

3.

mener derfor, at en effektiv iværksættelse af demokratisk regeringsførelse kræver, at de af Kommissionen opstillede principper ikke begrænses til det nationale niveau og mellem regeringerne, men at man sætter ind på decentralisering og udøvelse af demokratiet på lokalt plan; henstiller derfor, at man ikke blot ser på samspillet mellem de forskellige nationale elementer, men også tilstræber en god fordeling mellem det nationale regeringsniveau og de lokale myndighedsniveauer;

| 4. | bemærker, at det slet ikke er nok at udtale, at »de lokale myndigheder spiller en meget væsentlig rolle i forbindelse med gennemførelsen af årtusindudviklingsmålene«, da regeringsførelse forudsætter, at der på alle et lands myndighedsniveauer findes regeringsførelsesformer, der bygger på principperne om gennemsigtighed og deltagelse af befolkningerne og under overholdelse af nærhedsprincippet; derfor bør gennemførelsen af Kommissionens meddelelse ske ud fra følgende principper:






  a) | regeringsførelsen skal foregå ved, at der etableres troværdige og kompetente lokale myndigheder, som over for deres borgere kan påvise fremskridtene ved en demokratisk decentralisering, til gavn for respekten for deres rettigheder og opfyldelse af deres behov; |
| --- | --- | --- |

4.

bemærker, at det slet ikke er nok at udtale, at »de lokale myndigheder spiller en meget væsentlig rolle i forbindelse med gennemførelsen af årtusindudviklingsmålene«, da regeringsførelse forudsætter, at der på alle et lands myndighedsniveauer findes regeringsførelsesformer, der bygger på principperne om gennemsigtighed og deltagelse af befolkningerne og under overholdelse af nærhedsprincippet; derfor bør gennemførelsen af Kommissionens meddelelse ske ud fra følgende principper:

a)

regeringsførelsen skal foregå ved, at der etableres troværdige og kompetente lokale myndigheder, som over for deres borgere kan påvise fremskridtene ved en demokratisk decentralisering, til gavn for respekten for deres rettigheder og opfyldelse af deres behov;

| b) | i alle EU's samarbejdspolitikker og -programmer — Kommissionen og medlemsstaterne under ét — bør der tages behørigt hensyn til det nødvendige i at tildele udviklings- og overgangslandenes lokale myndigheder midler, som er på højde med de ansvarsopgaver, som påhviler dem, og tildele de lokale myndigheder i EU midler, som sætter dem i stand til at bistå dem med deres erfaringer og deres knowhow; |
| --- | --- |

b)

i alle EU's samarbejdspolitikker og -programmer — Kommissionen og medlemsstaterne under ét — bør der tages behørigt hensyn til det nødvendige i at tildele udviklings- og overgangslandenes lokale myndigheder midler, som er på højde med de ansvarsopgaver, som påhviler dem, og tildele de lokale myndigheder i EU midler, som sætter dem i stand til at bistå dem med deres erfaringer og deres knowhow;

| c) | fremskridtene i den lokale regeringsførelse og de hindringer, som man måtte støde på, bør løbende være genstand for evalueringer på nationalt plan. De indhøstede erfaringer bør samles i regionale observatorier udformet som kontaktpunkter for udvekslinger mellem lokale folkevalgte fra forskellige lande og formidling af god praksis. Disse observatorier bør tillige — således som Observatoriet for det decentraliserede samarbejde mellem EU og Latinamerika i Barcelona gør det — udarbejde opgørelser over forbindelserne mellem de lokale myndigheder i den pågældende region og lokale myndigheder i EU eller eventuelt i andre regioner; i denne sammenhæng bør den prioriterede opgave i dag være at oprette et andet observatorium for forbindelserne med de territoriale myndigheder i Afrika; |
| --- | --- |

c)

fremskridtene i den lokale regeringsførelse og de hindringer, som man måtte støde på, bør løbende være genstand for evalueringer på nationalt plan. De indhøstede erfaringer bør samles i regionale observatorier udformet som kontaktpunkter for udvekslinger mellem lokale folkevalgte fra forskellige lande og formidling af god praksis. Disse observatorier bør tillige — således som Observatoriet for det decentraliserede samarbejde mellem EU og Latinamerika i Barcelona gør det — udarbejde opgørelser over forbindelserne mellem de lokale myndigheder i den pågældende region og lokale myndigheder i EU eller eventuelt i andre regioner; i denne sammenhæng bør den prioriterede opgave i dag være at oprette et andet observatorium for forbindelserne med de territoriale myndigheder i Afrika;

| d) | generelt bør decentraliseringsprocesserne i udviklingslandene være genstand for særlig opmærksomhed ved udarbejdelsen af hvert landestrategipapir; |
| --- | --- |

d)

generelt bør decentraliseringsprocesserne i udviklingslandene være genstand for særlig opmærksomhed ved udarbejdelsen af hvert landestrategipapir;

| 5. | henstiller, at man er opmærksom på de vanskeligheder, som iværksættelsen af ejerskabsprincippet, der ligger til grund for EU's udviklingsstrategi, risikerer at støde på i forbindelserne med regeringerne i modtagerlandene, når det drejer sig om at tage hensyn til substatslige myndighedsniveauer; |
| --- | --- |

5.

henstiller, at man er opmærksom på de vanskeligheder, som iværksættelsen af ejerskabsprincippet, der ligger til grund for EU's udviklingsstrategi, risikerer at støde på i forbindelserne med regeringerne i modtagerlandene, når det drejer sig om at tage hensyn til substatslige myndighedsniveauer;

De territoriale myndigheder i udviklingslandene, især i AVS-landene og Afrika

AVS-landene

| 6. | henstiller for det første, at man sørger for fuldt ud at gennemføre den nye artikel 4 i Cotonou-aftalen og for reel høring af de decentraliserede lokale myndigheder om udformning af EU's støtteprogrammer, som forhandles på plads med det pågældende lands regering; |
| --- | --- |

6.

henstiller for det første, at man sørger for fuldt ud at gennemføre den nye artikel 4 i Cotonou-aftalen og for reel høring af de decentraliserede lokale myndigheder om udformning af EU's støtteprogrammer, som forhandles på plads med det pågældende lands regering;

| 7. | finder det nødvendigt, at oplysninger om høringens form og virkning stilles til rådighed for sammenslutningerne af lokale folkevalgte i det pågældende land; |
| --- | --- |

7.

finder det nødvendigt, at oplysninger om høringens form og virkning stilles til rådighed for sammenslutningerne af lokale folkevalgte i det pågældende land;

| 8. | udtrykker tilfredshed med udsendelsen, jf. henstillingen i Regionsudvalgets udtalelse CdR 224/2005, af retningslinjer til Kommissionens delegationer for at gøre dem bevidste om den lokale dimension af EU's indsats, bl.a. med hensyn til regeringsførelse, men beklager, at det ikke har fået tilstillet disse dokumenter til orientering; |
| --- | --- |

8.

udtrykker tilfredshed med udsendelsen, jf. henstillingen i Regionsudvalgets udtalelse CdR 224/2005, af retningslinjer til Kommissionens delegationer for at gøre dem bevidste om den lokale dimension af EU's indsats, bl.a. med hensyn til regeringsførelse, men beklager, at det ikke har fået tilstillet disse dokumenter til orientering;

| 9. | finder det nødvendigt at tage strukturen i »regeringsførelsesprofilen« op til revision, da udformningen ikke svarer særligt godt til princippet om ejerskab og ikke indebærer større fremskridt i henseende til fremme af demokratisk regeringsførelse på lokalt plan: den udgør langt fra en fuldgyldig dimension, men optræder beskåret og opdelt, og figurerer blot blandt flere af de ni områder (1); omvendt ville den decentraliserede dimension af mange områder (retsstat, økonomisk regeringsførelse f.eks.) fortjene at optræde som sådanne; |
| --- | --- |

9.

finder det nødvendigt at tage strukturen i »regeringsførelsesprofilen« op til revision, da udformningen ikke svarer særligt godt til princippet om ejerskab og ikke indebærer større fremskridt i henseende til fremme af demokratisk regeringsførelse på lokalt plan: den udgør langt fra en fuldgyldig dimension, men optræder beskåret og opdelt, og figurerer blot blandt flere af de ni områder (1); omvendt ville den decentraliserede dimension af mange områder (retsstat, økonomisk regeringsførelse f.eks.) fortjene at optræde som sådanne;

| 10. | henstiller imidlertid, at »initiativet vedrørende regeringsførelse«, en finansiel reserve, der skal tilskynde til »reelle forandringer og afgørende fremskridt i forbindelse med demokratisk regeringsførelse«, i vid udstrækning benyttes til at fremme fordelingen mellem det nationale og lokale regeringsniveau, under iagttagelse af principperne om lighed, gennemsigtighed og deltagelse af befolkningen, men at den ikke tildeles regeringer, der ikke forpligter sig til at give de lokale myndigheder midler, der står mål med de ansvarsopgaver, som de pålægger dem; |
| --- | --- |

10.

henstiller imidlertid, at »initiativet vedrørende regeringsførelse«, en finansiel reserve, der skal tilskynde til »reelle forandringer og afgørende fremskridt i forbindelse med demokratisk regeringsførelse«, i vid udstrækning benyttes til at fremme fordelingen mellem det nationale og lokale regeringsniveau, under iagttagelse af principperne om lighed, gennemsigtighed og deltagelse af befolkningen, men at den ikke tildeles regeringer, der ikke forpligter sig til at give de lokale myndigheder midler, der står mål med de ansvarsopgaver, som de pålægger dem;

| 11. | henleder opmærksomheden på den finansielle støtte, som regeringsførelse på lokalt plan fortjener: at afsætte — således som det er nedfældet i forordningen om den tiende europæiske udviklingsfond — højst 15 % af budgetbistanden til støtte for civilsamfundet, teknisk samarbejde og regeringsførelse, når dette ikke optræder i de sektorer, som man koncentrerer sig om, skønnes at være notorisk utilstrækkeligt og bør hæves til mindst 25 %, så både den nationale og lokale dimension dækkes; |
| --- | --- |

11.

henleder opmærksomheden på den finansielle støtte, som regeringsførelse på lokalt plan fortjener: at afsætte — således som det er nedfældet i forordningen om den tiende europæiske udviklingsfond — højst 15 % af budgetbistanden til støtte for civilsamfundet, teknisk samarbejde og regeringsførelse, når dette ikke optræder i de sektorer, som man koncentrerer sig om, skønnes at være notorisk utilstrækkeligt og bør hæves til mindst 25 %, så både den nationale og lokale dimension dækkes;

Afrika

| 12. | udtrykker tilfredshed med, at rapporterne i kølvandet på »den afrikanske selvevalueringsmekanisme« (APRM), som er udformet og gennemført af de afrikanske lande selv som led i det nye partnerskab for Afrikas udvikling (NEPAD), kan danne grundlag for »profilen på regeringsførelse«; |
| --- | --- |

12.

udtrykker tilfredshed med, at rapporterne i kølvandet på »den afrikanske selvevalueringsmekanisme« (APRM), som er udformet og gennemført af de afrikanske lande selv som led i det nye partnerskab for Afrikas udvikling (NEPAD), kan danne grundlag for »profilen på regeringsførelse«;

| 13. | ser gerne, at den opmærksomhed og den støtte, som EU er rede til at tilføre denne nationale selvevalueringsindsats, bidrager til at styrke de lokale myndigheders deltagelse og decentraliseringsfremskridtene og munder ud i en national handlingsplan til afhjælpning af de konstaterede svagheder; |
| --- | --- |

13.

ser gerne, at den opmærksomhed og den støtte, som EU er rede til at tilføre denne nationale selvevalueringsindsats, bidrager til at styrke de lokale myndigheders deltagelse og decentraliseringsfremskridtene og munder ud i en national handlingsplan til afhjælpning af de konstaterede svagheder;

| 14. | fremhæver, at man, hvis der skal gennemføres en decentralisering af beføjelserne, der af befolkningerne kan opfattes som et reelt fremskridt, bør tillægge spørgsmålet om styrkelse af de lokale myndigheders kapacitet en ganske speciel vægt. Indsatsen på dette område kan antage forskellige former, f.eks.:






  a) | øget støtte til net af lokale folkevalgte, det være sig nationalt, regionalt eller for et helt kontinent (f.eks. oprettelse af UCLGA, afrikansk aflægger af United Cities and Local Governments (UCLG)); de vellykkede, periodiske Africities-møder (det seneste eksempel er fra Nairobi i september 2006) viser, at de lokale folkevalgte nærer stærke forventninger i så henseende; |
| --- | --- | --- |

14.

fremhæver, at man, hvis der skal gennemføres en decentralisering af beføjelserne, der af befolkningerne kan opfattes som et reelt fremskridt, bør tillægge spørgsmålet om styrkelse af de lokale myndigheders kapacitet en ganske speciel vægt. Indsatsen på dette område kan antage forskellige former, f.eks.:

a)

øget støtte til net af lokale folkevalgte, det være sig nationalt, regionalt eller for et helt kontinent (f.eks. oprettelse af UCLGA, afrikansk aflægger af United Cities and Local Governments (UCLG)); de vellykkede, periodiske Africities-møder (det seneste eksempel er fra Nairobi i september 2006) viser, at de lokale folkevalgte nærer stærke forventninger i så henseende;

| b) | styrkelse af midlerne til en mangedobling af effektiviteten af organisationer, der såsom programmet for kommunal udvikling i Cotonou f.eks. yder teknisk støtte til lokale folkevalgte og muliggør udveksling af deres overvejelser og deres praksis; |
| --- | --- |

b)

styrkelse af midlerne til en mangedobling af effektiviteten af organisationer, der såsom programmet for kommunal udvikling i Cotonou f.eks. yder teknisk støtte til lokale folkevalgte og muliggør udveksling af deres overvejelser og deres praksis;

| c) | give de lokale folkevalgte, og herunder også til gavn for initiativet for digital solidaritet, adgang til effektive, tekniske informationsmidler; |
| --- | --- |

c)

give de lokale folkevalgte, og herunder også til gavn for initiativet for digital solidaritet, adgang til effektive, tekniske informationsmidler;

| 15. | henstiller, at man inddrager organisationer, der omfatter lokale folkevalgte og som formidler deres bekymringer, i de politiske dialogorganer mellem EU og de pågældende lande, og især i det EU/Afrika-topmøde, som planlægges afholdt i andet halvår af 2007; |
| --- | --- |

15.

henstiller, at man inddrager organisationer, der omfatter lokale folkevalgte og som formidler deres bekymringer, i de politiske dialogorganer mellem EU og de pågældende lande, og især i det EU/Afrika-topmøde, som planlægges afholdt i andet halvår af 2007;

De øvrige regioner i verden

| 16. | bemærker med tilfredshed, at decentralisering i Latinamerika fremlægges som et led i moderniseringen af staten og anmoder om at blive holdt informeret om fremskridtene i iværksættelsen af det for 2008 bebudede program om Asien med hensyn til regeringsførelse; |
| --- | --- |

16.

bemærker med tilfredshed, at decentralisering i Latinamerika fremlægges som et led i moderniseringen af staten og anmoder om at blive holdt informeret om fremskridtene i iværksættelsen af det for 2008 bebudede program om Asien med hensyn til regeringsførelse;

| 17. | udtrykker tilfredshed med, at den »regeringsførelses-facilitet«, der bebudes i Kommissionens meddelelse, optræder i finansieringsinstrumentet for den europæiske naboskabspolitik, og anmoder om at blive inddraget i gennemførelsen af samarbejdsprogrammet mellem lokale og regionale myndigheder i partnerlandene og EU udover grænseområderne, således som det forudses i det interregionale program for 2007-2010 fra 2008; |
| --- | --- |

17.

udtrykker tilfredshed med, at den »regeringsførelses-facilitet«, der bebudes i Kommissionens meddelelse, optræder i finansieringsinstrumentet for den europæiske naboskabspolitik, og anmoder om at blive inddraget i gennemførelsen af samarbejdsprogrammet mellem lokale og regionale myndigheder i partnerlandene og EU udover grænseområderne, således som det forudses i det interregionale program for 2007-2010 fra 2008;

| 18. | beklager imidlertid, at der i de forskellige aftaler, som er indgået mellem EU og hvert af de lande, der berøres af naboskabspolitikken, ikke tillægges regeringsførelsens lokale dimension nogen større rolle; |
| --- | --- |

18.

beklager imidlertid, at der i de forskellige aftaler, som er indgået mellem EU og hvert af de lande, der berøres af naboskabspolitikken, ikke tillægges regeringsførelsens lokale dimension nogen større rolle;

| 19. | finder det på den baggrund vigtigt, bl.a. for de lande, der ligger ud til Middelhavet (hvoraf flere oven i købet omfattes af Asien-strategien), at henvise til de henstillinger, som det fremsatte i sin udtalelse CdR 142/2005 af 13. oktober 2005 om euro-middelhavspartnerskabets ti-årsdag, og som gentages i konklusionerne fra seminaret i Valencia den 10. april 2007 (CdR 59/2007), og anmoder Kommissionen om at oprette et forum for euro-middelhavsområdet bestående af lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

19.

finder det på den baggrund vigtigt, bl.a. for de lande, der ligger ud til Middelhavet (hvoraf flere oven i købet omfattes af Asien-strategien), at henvise til de henstillinger, som det fremsatte i sin udtalelse CdR 142/2005 af 13. oktober 2005 om euro-middelhavspartnerskabets ti-årsdag, og som gentages i konklusionerne fra seminaret i Valencia den 10. april 2007 (CdR 59/2007), og anmoder Kommissionen om at oprette et forum for euro-middelhavsområdet bestående af lokale og regionale myndigheder;

Territoriale myndigheder i EU

| 20. | henviser allerførst til sin foregående udtalelse (CdR 224/2005) og anmoder om, at der i den europæiske udviklingspolitik tages behørigt hensyn til de territoriale myndigheder og at de organisationer, som de har sluttet sig sammen i på internationalt og europæisk plan, får mulighed for at føre en effektiv dialog med EU-institutionerne; |
| --- | --- |

20.

henviser allerførst til sin foregående udtalelse (CdR 224/2005) og anmoder om, at der i den europæiske udviklingspolitik tages behørigt hensyn til de territoriale myndigheder og at de organisationer, som de har sluttet sig sammen i på internationalt og europæisk plan, får mulighed for at føre en effektiv dialog med EU-institutionerne;

| 21. | er indstillet på i EU-institutionerne fuldt ud at spille sin rolle som et organ, der repræsenterer de lokale myndigheder, der på én gang garanterer og formidler regeringsførelsen i forholdet til befolkningerne; ønsker at blive inddraget i EU's politiske dialog med de forskellige regioner i verden, herunder Afrika, og mener, at det kommende EU-Afrika-topmøde bør være den første lejlighed hertil; |
| --- | --- |

21.

er indstillet på i EU-institutionerne fuldt ud at spille sin rolle som et organ, der repræsenterer de lokale myndigheder, der på én gang garanterer og formidler regeringsførelsen i forholdet til befolkningerne; ønsker at blive inddraget i EU's politiske dialog med de forskellige regioner i verden, herunder Afrika, og mener, at det kommende EU-Afrika-topmøde bør være den første lejlighed hertil;

| 22. | ønsker bl.a. at blive inddraget i dialogen med de lokale myndigheder i de berørte lande om drøftelse af decentraliseringens iværksættelse og om igangværende praksis til fremme af fremskridt i den demokratiske regeringsførelse; mener derfor, at de decentrale myndigheder, ved den næste revision af Cotonou-aftalen, i de institutionelle bestemmelser bør vies samme opmærksomhed som de økonomiske og sociale kredse og at det følgelig bør nyde godt af en ordning svarende til den, der i øjeblikket findes i protokol nr. 1.4 til fordel for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg; |
| --- | --- |

22.

ønsker bl.a. at blive inddraget i dialogen med de lokale myndigheder i de berørte lande om drøftelse af decentraliseringens iværksættelse og om igangværende praksis til fremme af fremskridt i den demokratiske regeringsførelse; mener derfor, at de decentrale myndigheder, ved den næste revision af Cotonou-aftalen, i de institutionelle bestemmelser bør vies samme opmærksomhed som de økonomiske og sociale kredse og at det følgelig bør nyde godt af en ordning svarende til den, der i øjeblikket findes i protokol nr. 1.4 til fordel for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg;

| 23. | gentager, at de lokale myndigheder i EU er indstillet på at dele deres erfaringer og deres knowhow med deres modparter i verdens øvrige regioner; det gør de allerede, bl.a. med hensyn til fred, f.eks. via »bydiplomati«, men en politik for regeringsførelse bør nyde godt af deres bistand på forskellige måder:






  a) | ved at fremme tilnærmelsen og udvekslingerne mellem nationale sammenslutninger af folkevalgte i Europa og verdens øvrige regioner; |
| --- | --- | --- |

23.

gentager, at de lokale myndigheder i EU er indstillet på at dele deres erfaringer og deres knowhow med deres modparter i verdens øvrige regioner; det gør de allerede, bl.a. med hensyn til fred, f.eks. via »bydiplomati«, men en politik for regeringsførelse bør nyde godt af deres bistand på forskellige måder:

a)

ved at fremme tilnærmelsen og udvekslingerne mellem nationale sammenslutninger af folkevalgte i Europa og verdens øvrige regioner;

| b) | ved at styrke de allerede eksisterende forbindelser mellem lokale myndigheder inden for det decentraliserede samarbejde og eventuelt ved at organisere dem som netværker omkring et tema eller et område; |
| --- | --- |

b)

ved at styrke de allerede eksisterende forbindelser mellem lokale myndigheder inden for det decentraliserede samarbejde og eventuelt ved at organisere dem som netværker omkring et tema eller et område;

| c) | ved at lette nye forbindelser gennem oprettelse af partnerskabsprogrammer mellem lokale myndigheder i EU og i verdens øvrige regioner; |
| --- | --- |

c)

ved at lette nye forbindelser gennem oprettelse af partnerskabsprogrammer mellem lokale myndigheder i EU og i verdens øvrige regioner;

| 24. | anmoder Kommissionen om, i overensstemmelse med målene med samarbejdsaftalen om udvikling og forbedring af det decentraliserede samarbejde, at yde teknisk og finansiel støtte og at arbejde på at etablere et debatforum for decentraliseret samarbejde med det sigte at lette og bedre koordinere udviklingen af decentraliserede samarbejdstiltag mellem de lokale og regionale myndigheder i EU og deres modparter i udviklingslandene. Dette samarbejdsforum kunne have form af en on-line-tjeneste, hvor den ene parts behov og anmodninger om bistand kunne sammenholdes med den anden parts interessetilkendegivelser eller tilbud. |
| --- | --- |

24.

anmoder Kommissionen om, i overensstemmelse med målene med samarbejdsaftalen om udvikling og forbedring af det decentraliserede samarbejde, at yde teknisk og finansiel støtte og at arbejde på at etablere et debatforum for decentraliseret samarbejde med det sigte at lette og bedre koordinere udviklingen af decentraliserede samarbejdstiltag mellem de lokale og regionale myndigheder i EU og deres modparter i udviklingslandene. Dette samarbejdsforum kunne have form af en on-line-tjeneste, hvor den ene parts behov og anmodninger om bistand kunne sammenholdes med den anden parts interessetilkendegivelser eller tilbud.

Bruxelles, den 7. juni 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

II.   Procedure

| Basisdokument | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Begrebet regeringsførelse inden for rammerne af den europæiske konsensus om udviklingspolitik — Mod en harmoniseret approach i EU |
| --- | --- |
| Reference | KOM(2006) 421 endelig — 2006/1020 (SEK) — 2006/1021 (SEK) — 2006/1022 (SEK) |
| Retsgrundlag | EF-traktatens artikel 265, stk. 1 |
| Forretningsordenens bestemmelser | |
| Rådets anmodning om udtalelse | 30.8.2006 |
| Formandens henvisning | 20.11.2006 |
| Det kompetente underudvalg | Underudvalget for Forbindelser Udadtil og Decentraliseret Samarbejde (RELEX) |
| Ordfører | Juliette Soulabaille (FR/PSE), medlem af kommunalbestyrelsen i Corps-Nuds |
| Informationsnote | 30.11.2006 |
| Behandlet i underudvalget | 25.1.2007 |
| Vedtaget i underudvalget | 29.3.2007 |
| Afstemningsresultat i underudvalget | Enstemmigt vedtaget. Forenklet procedure art. 26 |
| Vedtaget på plenum | 7. juni 2007 |
| Tidligere RU-udtalelser | CdR 224/2005 fin
   (2), »Det decentraliserede samarbejde i reformen af EU's udviklingspolitik«, ordfører: Juliette Soulabaille (FR/PSE), vedtaget på plenum 16.11.2005

  CdR 142/2005 fin
   (3), »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Euro-middelhavspartnerskabet har bestået i ti år — Et arbejdsprogram til at imødegå de næste fem års udfordringer« (KOM(2005) 139 endelig), ordfører: Anna Terrón i Cusí (ES/PSE), vedtaget på plenum 13.10.2005

  CdR 327/2003 fin
   (4)»Euro-Middelhavspartnerskabet og de regionale og lokale myndigheder: behovet for koordination og et særligt instrument til det decentraliserede samarbejde«, ordførere: Jacques Blanc (FR/PPE) og Gianfranco Lamberti (IT/PPE) |

Basisdokument

Basisdokument

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Begrebet regeringsførelse inden for rammerne af den europæiske konsensus om udviklingspolitik — Mod en harmoniseret approach i EU

Reference

Reference

KOM(2006) 421 endelig — 2006/1020 (SEK) — 2006/1021 (SEK) — 2006/1022 (SEK)

Retsgrundlag

Retsgrundlag

EF-traktatens artikel 265, stk. 1

Forretningsordenens bestemmelser

Forretningsordenens bestemmelser

Rådets anmodning om udtalelse

Rådets anmodning om udtalelse

30.8.2006

Formandens henvisning

Formandens henvisning

20.11.2006

Det kompetente underudvalg

Det kompetente underudvalg

Underudvalget for Forbindelser Udadtil og Decentraliseret Samarbejde (RELEX)

Ordfører

Ordfører

Juliette Soulabaille (FR/PSE), medlem af kommunalbestyrelsen i Corps-Nuds

Informationsnote

Informationsnote

30.11.2006

Behandlet i underudvalget

Behandlet i underudvalget

25.1.2007

Vedtaget i underudvalget

Vedtaget i underudvalget

29.3.2007

Afstemningsresultat i underudvalget

Afstemningsresultat i underudvalget

Enstemmigt vedtaget. Forenklet procedure art. 26

Vedtaget på plenum

Vedtaget på plenum

7. juni 2007

Tidligere RU-udtalelser

Tidligere RU-udtalelser

CdR 224/2005 fin
   (2), »Det decentraliserede samarbejde i reformen af EU's udviklingspolitik«, ordfører: Juliette Soulabaille (FR/PSE), vedtaget på plenum 16.11.2005

CdR 224/2005 fin

2

Juliette Soulabaille

CdR 142/2005 fin
   (3), »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Euro-middelhavspartnerskabet har bestået i ti år — Et arbejdsprogram til at imødegå de næste fem års udfordringer« (KOM(2005) 139 endelig), ordfører: Anna Terrón i Cusí (ES/PSE), vedtaget på plenum 13.10.2005

CdR 142/2005 fin

3

Anna Terrón i Cusí

CdR 327/2003 fin
   (4)»Euro-Middelhavspartnerskabet og de regionale og lokale myndigheder: behovet for koordination og et særligt instrument til det decentraliserede samarbejde«, ordførere: Jacques Blanc (FR/PPE) og Gianfranco Lamberti (IT/PPE)

CdR 327/2003 fin

4

Jacques Blanc

Gianfranco Lamberti

---

(1)  1) politisk/demokratisk regeringsførelse, 2) politisk regeringsførelse/retsstat (retsvæsen og lovhåndhævelse), 3) korruptionskontrol, 4) de offentlige myndigheders effektivitet, 5) økonomisk regeringsførelse, 6) intern og ekstern sikkerhed, 7) socialpolitisk regeringsførelse, 8) international og regional kontekst, 9) partnerskabets kvalitet.

1

(2)  EUT C 115 af 16.5.2006, s. 42.

2

(3)  EUT C 81 af 4.4.2006, s. 46.

3

(4)  EUT C 121 af 30.4.2004, s. 18.

4

---

| 24.8.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/57 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/57

---

Regionsudvalgets udtalelse om Regioner for økonomisk forandring

(2007/C 197/10)

REGIONSUDVALGET

| — | understreger, at selvom initiativet »Regioner for økonomisk forandring« siden offentliggørelsen den 8. november 2006 har fået en ny indfaldsvinkel, dvs. at Kommissionen har forkastet top down-modellen til fordel for en bottom up-model med udgangspunkt i de lokale og regionale myndigheder, har Kommissionen officielt ikke udtalt sig om denne udvikling. Nærværende udtalelse tager imidlertid højde herfor. |
| --- | --- |

—

understreger, at selvom initiativet »Regioner for økonomisk forandring« siden offentliggørelsen den 8. november 2006 har fået en ny indfaldsvinkel, dvs. at Kommissionen har forkastet top down-modellen til fordel for en bottom up-model med udgangspunkt i de lokale og regionale myndigheder, har Kommissionen officielt ikke udtalt sig om denne udvikling. Nærværende udtalelse tager imidlertid højde herfor.

| — | understreger Regionsudvalgets mulighed for at deltage aktivt i overvågningen af de operationelle programmer i forbindelse med Interreg IV og Urbact II, idet det kan få høringsstatus i de respektive overvågningsudvalg. |
| --- | --- |

—

understreger Regionsudvalgets mulighed for at deltage aktivt i overvågningen af de operationelle programmer i forbindelse med Interreg IV og Urbact II, idet det kan få høringsstatus i de respektive overvågningsudvalg.

| — | udtrykker ønske om, at der opnås synergi mellem »Platformen til overvågning af Lissabon-processen« og initiativet »Regioner for økonomisk forandring«, men således, at de to foranstaltningers særlige værdier bevares. Platformen til overvågning af Lissabon-processen rummer en enestående mulighed for at overføre erfaringer med det sigte at bidrage til at styrke samhørighedspolitikken og fremme Lissabon-dagsordenen. |
| --- | --- |

—

udtrykker ønske om, at der opnås synergi mellem »Platformen til overvågning af Lissabon-processen« og initiativet »Regioner for økonomisk forandring«, men således, at de to foranstaltningers særlige værdier bevares. Platformen til overvågning af Lissabon-processen rummer en enestående mulighed for at overføre erfaringer med det sigte at bidrage til at styrke samhørighedspolitikken og fremme Lissabon-dagsordenen.

| — | lægger vægt på, at oplysning og informationsformidling på EU-plan har afgørende betydning for »Regioner for økonomisk forandring-initiativets« succes. Regionsudvalget har i den sammenhæng en vigtig rolle at spille sammen med Kommissionen. |
| --- | --- |

—

lægger vægt på, at oplysning og informationsformidling på EU-plan har afgørende betydning for »Regioner for økonomisk forandring-initiativets« succes. Regionsudvalget har i den sammenhæng en vigtig rolle at spille sammen med Kommissionen.

| — | henstiller, at initiativet tilrettelægges således, at det bliver let at indkredse bedste praksis på regionalt plan, og at der skabes nogle enkle ordninger for udbredelse heraf blandt de øvrige regioner i EU. Initiativet, »Regioner for økonomisk forandring«, bør i lighed med visse andre tidligere EU-initiativer fungere som løftestang og katalysator for gode ideer og gode initiativer. |
| --- | --- |

—

henstiller, at initiativet tilrettelægges således, at det bliver let at indkredse bedste praksis på regionalt plan, og at der skabes nogle enkle ordninger for udbredelse heraf blandt de øvrige regioner i EU. Initiativet, »Regioner for økonomisk forandring«, bør i lighed med visse andre tidligere EU-initiativer fungere som løftestang og katalysator for gode ideer og gode initiativer.

I.   Politiske henstillinger

Meddelelse fra Kommissionen: »Regioner for økonomisk forandring«

(KOM(2006) 675 endelig)

Generelle bemærkninger

| 1. | ser positivt på, at Kommissionen har til hensigt at effektivisere regional- og lokaludviklingsforanstaltningerne ved hjælp af »Regioner for økonomisk forandring«-initiativet ved at gøre udstrakt brug af de gode erfaringer fra lokalt og regionalt hold og fremme deres udbredelse, udveksling og tilpasning til andre situationer gennem netværkstiltag; disse bør relanceres som redskaber i EU's strategi for økonomisk modernisering og øget konkurrenceevne; |
| --- | --- |

1.

ser positivt på, at Kommissionen har til hensigt at effektivisere regional- og lokaludviklingsforanstaltningerne ved hjælp af »Regioner for økonomisk forandring«-initiativet ved at gøre udstrakt brug af de gode erfaringer fra lokalt og regionalt hold og fremme deres udbredelse, udveksling og tilpasning til andre situationer gennem netværkstiltag; disse bør relanceres som redskaber i EU's strategi for økonomisk modernisering og øget konkurrenceevne;

| 2. | anerkender, at initiativet falder fint i tråd med Regionsudvalgets institutionelle rolle; mener derfor, at man i den forbindelse bør fremme udvalgets muligheder for handling og inddragelse, og anmoder om, at man udnytter udvalgets rolle som fælles repræsentant for EU's regionale og lokale myndigheder; |
| --- | --- |

2.

anerkender, at initiativet falder fint i tråd med Regionsudvalgets institutionelle rolle; mener derfor, at man i den forbindelse bør fremme udvalgets muligheder for handling og inddragelse, og anmoder om, at man udnytter udvalgets rolle som fælles repræsentant for EU's regionale og lokale myndigheder;

| 3. | understreger, at man i Regionsudvalget har oprettet »Platformen til overvågning af Lissabon-processen« bestående af lokale og regionale myndigheder, som har til opgave at vurdere og fremme gennemførelsen af strategien på decentralt plan; |
| --- | --- |

3.

understreger, at man i Regionsudvalget har oprettet »Platformen til overvågning af Lissabon-processen« bestående af lokale og regionale myndigheder, som har til opgave at vurdere og fremme gennemførelsen af strategien på decentralt plan;

| 4. | bemærker, at dette er det eneste program, der udtrykkeligt er helliget fremme af tematisk samarbejde mellem decentrale aktører uden geografiske forhåndsbetingelser. Aktørerne behøver således ikke at tilhøre den samme grænseregion eller samme transnationale område. Det er potentielt det mest fleksible instrument til europæisk integration for regionerne, men det skal kombineres med og til stadighed understøtte effektiv gennemførelse af en stadig mere integreret og ambitiøs regionalpolitik; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at dette er det eneste program, der udtrykkeligt er helliget fremme af tematisk samarbejde mellem decentrale aktører uden geografiske forhåndsbetingelser. Aktørerne behøver således ikke at tilhøre den samme grænseregion eller samme transnationale område. Det er potentielt det mest fleksible instrument til europæisk integration for regionerne, men det skal kombineres med og til stadighed understøtte effektiv gennemførelse af en stadig mere integreret og ambitiøs regionalpolitik;

| 5. | støtter Kommissionens hensigt om via »Regioner for økonomisk forandring-initiativet« at arbejde hen mod en reel udveksling og deling af erfaringer og god praksis på området for udvikling og samhørighed mellem de europæiske decentrale myndigheder med henblik på Lissabon-strategien. Udvalget fremhæver i den forbindelse vigtigheden af en effektiv og direkte inddragelse af de myndigheder, der forvalter de regionale operativprogrammer, i de netværk, der fremmes af initiativet; |
| --- | --- |

5.

støtter Kommissionens hensigt om via »Regioner for økonomisk forandring-initiativet« at arbejde hen mod en reel udveksling og deling af erfaringer og god praksis på området for udvikling og samhørighed mellem de europæiske decentrale myndigheder med henblik på Lissabon-strategien. Udvalget fremhæver i den forbindelse vigtigheden af en effektiv og direkte inddragelse af de myndigheder, der forvalter de regionale operativprogrammer, i de netværk, der fremmes af initiativet;

| 6. | noterer sig, at Kommissionens initiativ »Regioner for økonomisk forandring« respekterer nærhedsprincippet og er udformet som en proces med læring, netværkssamarbejde og overtagelse af de bedste resultater, der er opnået på regionalt/lokalt plan ved hjælp af territorialt samarbejde og med henblik på at nå Lissabon- og Göteborgmålsætningerne. Udvalget mener imidlertid, at en politisk styrkelse af det lokale og regionale plan er en forudsætning for, at EU's regionalpolitik kan lykkes; |
| --- | --- |

6.

noterer sig, at Kommissionens initiativ »Regioner for økonomisk forandring« respekterer nærhedsprincippet og er udformet som en proces med læring, netværkssamarbejde og overtagelse af de bedste resultater, der er opnået på regionalt/lokalt plan ved hjælp af territorialt samarbejde og med henblik på at nå Lissabon- og Göteborgmålsætningerne. Udvalget mener imidlertid, at en politisk styrkelse af det lokale og regionale plan er en forudsætning for, at EU's regionalpolitik kan lykkes;

| 7. | foreslår derfor Kommissionen, at initiativets emnekreds og udvikling diskuteres en gang om året i forbindelse med en konference, der afholdes i fællesskab med Regionsudvalget; |
| --- | --- |

7.

foreslår derfor Kommissionen, at initiativets emnekreds og udvikling diskuteres en gang om året i forbindelse med en konference, der afholdes i fællesskab med Regionsudvalget;

Regionernes og byernes rolle

| 8. | påpeger, at initiativet »Regioner for økonomisk forandring« skal opfattes som et supplement til de øvrige former for interregionalt samarbejde, navnlig eftersom dette samarbejde er blevet styrket inden for rammerne af den nye regionalpolitiske målsætning »Europæisk territorialt samarbejde«. Det drejer sig i den forbindelse om at sikre, at den støtte til samarbejdet mellem de regionale, lokale og andre decentrale myndigheder i EU, der blev igangsat inden for rammerne af Interreg III C, videreføres på et tilfredsstillende niveau; |
| --- | --- |

8.

påpeger, at initiativet »Regioner for økonomisk forandring« skal opfattes som et supplement til de øvrige former for interregionalt samarbejde, navnlig eftersom dette samarbejde er blevet styrket inden for rammerne af den nye regionalpolitiske målsætning »Europæisk territorialt samarbejde«. Det drejer sig i den forbindelse om at sikre, at den støtte til samarbejdet mellem de regionale, lokale og andre decentrale myndigheder i EU, der blev igangsat inden for rammerne af Interreg III C, videreføres på et tilfredsstillende niveau;

| 9. | mener, at det er nødvendigt at tydeliggøre betingelserne for samarbejde mellem regionerne og byerne, i betragtning af at Kommissionens dokumenter omtaler og tager hensyn til begge forvaltningsniveauer, men efterfølgende fortrinsvis taler om regionernes netværk. Det bør i den sammenhæng fremhæves, at både regioner og byer kan komme i betragtning i forbindelse med såvel Interreg IV C-programmet som Urbact 2007-2013-programmet, dog på den betingelse at regionerne i forbindelse med førstnævnte og byerne i forbindelse med sidstnævnte skal anerkendes som værende en fremtrædende drivkraft. Udvalget finder det desuden både særdeles nyttigt og frugtbart at invitere dynamiske organisationer og institutioner i regionerne og byerne til at deltage som partnere. |
| --- | --- |

9.

mener, at det er nødvendigt at tydeliggøre betingelserne for samarbejde mellem regionerne og byerne, i betragtning af at Kommissionens dokumenter omtaler og tager hensyn til begge forvaltningsniveauer, men efterfølgende fortrinsvis taler om regionernes netværk. Det bør i den sammenhæng fremhæves, at både regioner og byer kan komme i betragtning i forbindelse med såvel Interreg IV C-programmet som Urbact 2007-2013-programmet, dog på den betingelse at regionerne i forbindelse med førstnævnte og byerne i forbindelse med sidstnævnte skal anerkendes som værende en fremtrædende drivkraft. Udvalget finder det desuden både særdeles nyttigt og frugtbart at invitere dynamiske organisationer og institutioner i regionerne og byerne til at deltage som partnere.

| 10. | opfordrer Kommissionen til udvise større åbenhed end tidligere. Arbejdsprogrammet for de allerede iværksatte netværk bør i hvert fald offentliggøres på Internettet, og det samme gælder referatet af de forskellige afholdte møder, resultater, bedste praksis samt kontaktinformation for netværkets hovedpartner, så interesserede kan få adgang til og eventuelt udnytte resultaterne. Det ville ligeledes være nyttigt, at Kommissionen etablerer en hjemmeside, hvor deltagere kan søge partnere og andre relevante oplysninger; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til udvise større åbenhed end tidligere. Arbejdsprogrammet for de allerede iværksatte netværk bør i hvert fald offentliggøres på Internettet, og det samme gælder referatet af de forskellige afholdte møder, resultater, bedste praksis samt kontaktinformation for netværkets hovedpartner, så interesserede kan få adgang til og eventuelt udnytte resultaterne. Det ville ligeledes være nyttigt, at Kommissionen etablerer en hjemmeside, hvor deltagere kan søge partnere og andre relevante oplysninger;

Ekspresordningen

| 11. | konstaterer, at Kommissionen efter COTER-underudvalgets møder og diskussioner den 31. januar og den 16. marts 2007 og vedtagelsen af forslaget til udtalelse på sidstnævnte møde har ajourført og nærmere fastlagt sin indfaldsvinkel til initiativet, »Regioner for økonomisk forandring«; understreger især — skønt det endnu ikke er blevet officielt formaliseret i et officielt kommissionsdokument — at der klart vil blive anlagt en bottom up-tilgang i udvælgelsen af tiltag under ekspresordningen. Dertil kommer, at disse tiltag vil blive gennemført i overensstemmelse med de operationelle programmer for Interreg IVC og Urbact II og de respektive gennemførelsesforordninger. Dermed skulle man effektivt have sikret lige adgang for alle EU's regioner og byer og den ønskede gennemsigtighed for hele initiativet som sådan; |
| --- | --- |

11.

konstaterer, at Kommissionen efter COTER-underudvalgets møder og diskussioner den 31. januar og den 16. marts 2007 og vedtagelsen af forslaget til udtalelse på sidstnævnte møde har ajourført og nærmere fastlagt sin indfaldsvinkel til initiativet, »Regioner for økonomisk forandring«; understreger især — skønt det endnu ikke er blevet officielt formaliseret i et officielt kommissionsdokument — at der klart vil blive anlagt en bottom up-tilgang i udvælgelsen af tiltag under ekspresordningen. Dertil kommer, at disse tiltag vil blive gennemført i overensstemmelse med de operationelle programmer for Interreg IVC og Urbact II og de respektive gennemførelsesforordninger. Dermed skulle man effektivt have sikret lige adgang for alle EU's regioner og byer og den ønskede gennemsigtighed for hele initiativet som sådan;

| 12. | henstiller desuden, at interessetilkendegivelser offentliggøres sideløbende på Kommissionens og Regionsudvalgets hjemmesider, og at der sendes en e-mail til regionernes kontorer i Bruxelles og til personer, der beskæftiger sig med regionalpolitiske spørgsmål i medlemsstaternes faste repræsentationer ved EU, så informationerne kan blive spredt og hurtigt kan nå ud til regioner og byer. Endelig kan INFO RELYS-nettet, som Kommissionen driver i næsten alle EU's regioner, benyttes ligesom også PR-nettet, som blev oprettet for fællesskabsstøtterammerne i de nye medlemsstater; |
| --- | --- |

12.

henstiller desuden, at interessetilkendegivelser offentliggøres sideløbende på Kommissionens og Regionsudvalgets hjemmesider, og at der sendes en e-mail til regionernes kontorer i Bruxelles og til personer, der beskæftiger sig med regionalpolitiske spørgsmål i medlemsstaternes faste repræsentationer ved EU, så informationerne kan blive spredt og hurtigt kan nå ud til regioner og byer. Endelig kan INFO RELYS-nettet, som Kommissionen driver i næsten alle EU's regioner, benyttes ligesom også PR-nettet, som blev oprettet for fællesskabsstøtterammerne i de nye medlemsstater;

| 13. | foreslår desuden, at der udarbejdes en procedure for Regionsudvalgets aktive deltagelse (høring efter anmodning/forslag fra Kommissionen?) i udarbejdelsen af disse operationelle programmer, eller alternativt, at der oprettes en kommunikationskanal til at formidle Regionsudvalgets henstillinger til de organer, der har ansvaret for at udarbejde disse programmer; |
| --- | --- |

13.

foreslår desuden, at der udarbejdes en procedure for Regionsudvalgets aktive deltagelse (høring efter anmodning/forslag fra Kommissionen?) i udarbejdelsen af disse operationelle programmer, eller alternativt, at der oprettes en kommunikationskanal til at formidle Regionsudvalgets henstillinger til de organer, der har ansvaret for at udarbejde disse programmer;

Udnyttelse af netværkenes bidrag til initiativet

| 14. | forstår, hvorfor Kommissionen føler et behov for at gøre de eksisterende netværk større og mere generelle, og hvorfor den tematiske indfaldsvinkel vægtes højere end den geografiske; mener imidlertid, at de to indfaldsvinkler i virkeligheden med held kan sammenkædes: eftersom der er et anerkendt behov for at beskytte og afspejle mangfoldigheden, bør der ved fastlæggelsen af temaerne tages hensyn til, hvordan mangfoldigheden manifesterer sig på decentralt hold; derudover er det afgørende at søge at opnå synergi mellem de forskellige netværk og at afspejle deres komplementaritet på det såvel tematiske som geografiske plan. Udvalget opfordrer i denne sammenhæng desuden til at være tilstrækkelig opmærksom på de dårligere stillede områder og områder, der lider under at være afsides beliggende; |
| --- | --- |

14.

forstår, hvorfor Kommissionen føler et behov for at gøre de eksisterende netværk større og mere generelle, og hvorfor den tematiske indfaldsvinkel vægtes højere end den geografiske; mener imidlertid, at de to indfaldsvinkler i virkeligheden med held kan sammenkædes: eftersom der er et anerkendt behov for at beskytte og afspejle mangfoldigheden, bør der ved fastlæggelsen af temaerne tages hensyn til, hvordan mangfoldigheden manifesterer sig på decentralt hold; derudover er det afgørende at søge at opnå synergi mellem de forskellige netværk og at afspejle deres komplementaritet på det såvel tematiske som geografiske plan. Udvalget opfordrer i denne sammenhæng desuden til at være tilstrækkelig opmærksom på de dårligere stillede områder og områder, der lider under at være afsides beliggende;

| 15. | understreger behovet for at giver mere plads til initiativer hidrørende fra praktikerne. Som repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder kan Regionsudvalgets medlemmer kun glæde sig herover og agter at gå i brechen for, at denne »åbning« ikke ender med en »lukning« på nationalt niveau. Regionsudvalget agter at træde i aktion, så initiativet støtter og reelt anerkender de net af regioner og byer, der gerne vil samarbejde med det sigte at fremme de bedste innovationer inden for økonomisk, social og miljømæssig udvikling; |
| --- | --- |

15.

understreger behovet for at giver mere plads til initiativer hidrørende fra praktikerne. Som repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder kan Regionsudvalgets medlemmer kun glæde sig herover og agter at gå i brechen for, at denne »åbning« ikke ender med en »lukning« på nationalt niveau. Regionsudvalget agter at træde i aktion, så initiativet støtter og reelt anerkender de net af regioner og byer, der gerne vil samarbejde med det sigte at fremme de bedste innovationer inden for økonomisk, social og miljømæssig udvikling;

| 16. | fremhæver, at netværkene bør være bæredygtige, dvs. at det bør være muligt at opretholde de iværksatte udvekslinger over en tilstrækkelig lang periode (hvilket giver et ressourceproblem), og de bør være i stand til at fremme inddragelse og samspil mellem institutioner (effektiv inddragelse af de berørte institutionelle aktører) og mellem regioner (inddragelse af de forskellige regioner og byer i EU og deres respektive aktører, som reelt kan nyde godt af de fælles erfaringer); |
| --- | --- |

16.

fremhæver, at netværkene bør være bæredygtige, dvs. at det bør være muligt at opretholde de iværksatte udvekslinger over en tilstrækkelig lang periode (hvilket giver et ressourceproblem), og de bør være i stand til at fremme inddragelse og samspil mellem institutioner (effektiv inddragelse af de berørte institutionelle aktører) og mellem regioner (inddragelse af de forskellige regioner og byer i EU og deres respektive aktører, som reelt kan nyde godt af de fælles erfaringer);

Udvælgelse af prioriterede referencetemaer

| 17. | opfordrer Kommissionen til at sikre inddragelse af de forskellige typer af regionale og lokale myndigheder med henblik på at afspejle mangfoldigheden, originaliteten og værdien af de forskellige udvekslingsmodeller, man har valgt. De initiativer, der gennemføres som led i »Regioner for økonomiske forandring« og ekspresordningen bør trække på disse forskellige erfaringer og bør i forbindelse med de udvalgte temaer tage hensyn til samspillet mellem det regionale og lokale plan. Regionsudvalget erklærer sig villig til at spille en effektiv rolle ved at repræsentere integrationen af de to dimensioner, både hvad angår fastlæggelsen af initiativets generelle tematiske retningslinjer og gennemførelsesbetingelser og udformningen og gennemførelsen af de tilhørende finansieringsprogrammer (Interreg IV C og Urbact 2007-2013); |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at sikre inddragelse af de forskellige typer af regionale og lokale myndigheder med henblik på at afspejle mangfoldigheden, originaliteten og værdien af de forskellige udvekslingsmodeller, man har valgt. De initiativer, der gennemføres som led i »Regioner for økonomiske forandring« og ekspresordningen bør trække på disse forskellige erfaringer og bør i forbindelse med de udvalgte temaer tage hensyn til samspillet mellem det regionale og lokale plan. Regionsudvalget erklærer sig villig til at spille en effektiv rolle ved at repræsentere integrationen af de to dimensioner, både hvad angår fastlæggelsen af initiativets generelle tematiske retningslinjer og gennemførelsesbetingelser og udformningen og gennemførelsen af de tilhørende finansieringsprogrammer (Interreg IV C og Urbact 2007-2013);

| 18. | frygter, at kriterierne for udvælgelse af de prioriterede temaer kan virke for stive (1) — som tilfældet er med industriens rolle i regionaludviklingen, der ikke figurerer blandt de hidtil foreslåede emner — selv om temaerne er tilstrækkeligt brede og klart falder i tråd med den fornyede Lissabon-dagsorden. Der bør derfor udtænkes og fastlægges en proces, hvorigennem man kan supplere eller revidere disse temaer, og samtidig sikre størst mulig gennemsigtighed i beslutningsprocessen i synergi og samarbejde med regionerne og de lokale myndigheder. Desuden bør regionernes og de lokale myndigheders selvstændighed mht. forvaltningen af egne netværk forblive intakt, selv om netværkene vil fokusere på emner, der er udvalgt af Kommissionen. Udvalget er desuden i tvivl om, hvorvidt nogle af de anførte emner falder i tråd med prioriteterne i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (2). I den sammenhæng burde man især specificere udvælgelseskriterierne for de emner, der er direkte omfattet af Den Europæiske Socialfond; |
| --- | --- |

18.

frygter, at kriterierne for udvælgelse af de prioriterede temaer kan virke for stive (1) — som tilfældet er med industriens rolle i regionaludviklingen, der ikke figurerer blandt de hidtil foreslåede emner — selv om temaerne er tilstrækkeligt brede og klart falder i tråd med den fornyede Lissabon-dagsorden. Der bør derfor udtænkes og fastlægges en proces, hvorigennem man kan supplere eller revidere disse temaer, og samtidig sikre størst mulig gennemsigtighed i beslutningsprocessen i synergi og samarbejde med regionerne og de lokale myndigheder. Desuden bør regionernes og de lokale myndigheders selvstændighed mht. forvaltningen af egne netværk forblive intakt, selv om netværkene vil fokusere på emner, der er udvalgt af Kommissionen. Udvalget er desuden i tvivl om, hvorvidt nogle af de anførte emner falder i tråd med prioriteterne i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (2). I den sammenhæng burde man især specificere udvælgelseskriterierne for de emner, der er direkte omfattet af Den Europæiske Socialfond;

Initiativets finansielle ramme

| 19. | anerkender, at det overordnet set for at opnå en bedre og mere effektiv anvendelse af de finansielle midler, der er afsat til samhørighedspolitikken, er nødvendigt, dels at såvel de nationale som de regionale myndigheder engagerer sig, dels at også Kommissionen spiller en mere direkte rolle ved i den forbindelse på frivillig basis at indkredse nye muligheder for samspil, udveksling og samarbejde mellem regionerne, de lokale myndigheder og Kommissionen; |
| --- | --- |

19.

anerkender, at det overordnet set for at opnå en bedre og mere effektiv anvendelse af de finansielle midler, der er afsat til samhørighedspolitikken, er nødvendigt, dels at såvel de nationale som de regionale myndigheder engagerer sig, dels at også Kommissionen spiller en mere direkte rolle ved i den forbindelse på frivillig basis at indkredse nye muligheder for samspil, udveksling og samarbejde mellem regionerne, de lokale myndigheder og Kommissionen;

| 20. | mener desuden, at det ville være nyttigt med en mere præcis definition af den finansielle referenceramme for initiativet, ikke mindst fordi midlerne skal komme fra forskellige kilder: eventuelt overskydende disponible midler fra 2000-2006-programmerne, de to nye operationelle programmer (en bestemt procentdel, som endnu ikke er fastsat i de respektive budgetforslag), de regionale mainstream-programmer og direkte disponible midler fra Kommissionens tekniske bistand; i den forbindelse bør midlerne fra de to redskaber Interreg IV C og Urbact 2007-2013 blot anvendes som starthjælp til gennemførelsen inden for mainstream-programmernes rammer. Størstedelen af initiativernes finansiering skal foregå via mainstream-programmerne. Det vil endvidere være hensigtsmæssigt at fastsætte størrelsen af den nationale medfinansiering under hensyntagen til de begrænsninger, som behovet for økonomisk stabilitet i de nye medlemsstater dikterer; |
| --- | --- |

20.

mener desuden, at det ville være nyttigt med en mere præcis definition af den finansielle referenceramme for initiativet, ikke mindst fordi midlerne skal komme fra forskellige kilder: eventuelt overskydende disponible midler fra 2000-2006-programmerne, de to nye operationelle programmer (en bestemt procentdel, som endnu ikke er fastsat i de respektive budgetforslag), de regionale mainstream-programmer og direkte disponible midler fra Kommissionens tekniske bistand; i den forbindelse bør midlerne fra de to redskaber Interreg IV C og Urbact 2007-2013 blot anvendes som starthjælp til gennemførelsen inden for mainstream-programmernes rammer. Størstedelen af initiativernes finansiering skal foregå via mainstream-programmerne. Det vil endvidere være hensigtsmæssigt at fastsætte størrelsen af den nationale medfinansiering under hensyntagen til de begrænsninger, som behovet for økonomisk stabilitet i de nye medlemsstater dikterer;

Betingelser for gennemførelse af og deltagelse i initiativet

| 21. | mener, at initiativet bør tilrettelægges, således at det gør det lettere at opdage bedste praksis på regionsplan og skabe enkle mekanismer, så de spredes til de øvrige regioner i EU. Kort sagt bør initiativet »Regioner for økonomisk forandring« være en løftestang, en katalysator for gode ideer og gode initiativer, ligesom visse fællesskabsinitiativer var det i sin tid; |
| --- | --- |

21.

mener, at initiativet bør tilrettelægges, således at det gør det lettere at opdage bedste praksis på regionsplan og skabe enkle mekanismer, så de spredes til de øvrige regioner i EU. Kort sagt bør initiativet »Regioner for økonomisk forandring« være en løftestang, en katalysator for gode ideer og gode initiativer, ligesom visse fællesskabsinitiativer var det i sin tid;

| 22. | understreger, at demonstration og udbredelse er vigtige, hvis initiativet skal kunne gennemføres. For at sikre finansiering skal »Regioner for økonomisk forandring«-initiativet bevise sit værd ved at være dynamisk, og ved at vise, at det reelt er i stand til at sørge for, at de bedste programmer kommer til at indgå i mainstream-programmerne for samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

22.

understreger, at demonstration og udbredelse er vigtige, hvis initiativet skal kunne gennemføres. For at sikre finansiering skal »Regioner for økonomisk forandring«-initiativet bevise sit værd ved at være dynamisk, og ved at vise, at det reelt er i stand til at sørge for, at de bedste programmer kommer til at indgå i mainstream-programmerne for samhørighedspolitikken;

| 23. | ser i forbindelse med oplysningsstrategien omkring initiativet positivt på de oplysninger, som Generaldirektoratet for Regionalpolitik gav på COTER-mødet den 31. januar 2006 vedrørende optagelse af et Regionsudvalgsmedlem i det udvalg, der skal træffe afgørelse om uddeling af de årlige priser for modernisering, som er fastlagt i »Regioner for økonomisk forandring«; |
| --- | --- |

23.

ser i forbindelse med oplysningsstrategien omkring initiativet positivt på de oplysninger, som Generaldirektoratet for Regionalpolitik gav på COTER-mødet den 31. januar 2006 vedrørende optagelse af et Regionsudvalgsmedlem i det udvalg, der skal træffe afgørelse om uddeling af de årlige priser for modernisering, som er fastlagt i »Regioner for økonomisk forandring«;

| 24. | understreger, at oplysning og informationsformidling er afgørende for initiativets udbredelse. De planlagte årlige konferencer bør fokusere på at fremlægge eksempler på bedste praksis og muligheden for at overføre disse til EU's regioner og byer. Regionsudvalget erklærer sig villigt til at samarbejde med Kommissionen på dette punkt, specielt om udveksling af oplysninger med platformen til overvågning af Lissabon-processen. Der bør allerede i den igangværende forberedelsesfase gives flere oplysninger om initiativet. Nogle af baggrundsdokumenterne, som f.eks. »Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene«, som indeholder de foreslåede emner (3) foreligger for øjeblikket kun på engelsk og fransk, og de foreslås derfor også udgivet på de øvrige EU-sprog; |
| --- | --- |

24.

understreger, at oplysning og informationsformidling er afgørende for initiativets udbredelse. De planlagte årlige konferencer bør fokusere på at fremlægge eksempler på bedste praksis og muligheden for at overføre disse til EU's regioner og byer. Regionsudvalget erklærer sig villigt til at samarbejde med Kommissionen på dette punkt, specielt om udveksling af oplysninger med platformen til overvågning af Lissabon-processen. Der bør allerede i den igangværende forberedelsesfase gives flere oplysninger om initiativet. Nogle af baggrundsdokumenterne, som f.eks. »Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene«, som indeholder de foreslåede emner (3) foreligger for øjeblikket kun på engelsk og fransk, og de foreslås derfor også udgivet på de øvrige EU-sprog;

| 25. | bifalder; at Kommissionen har holdt tre konferencer inden for rammerne af initiativet »regioner for økonomisk forandring« og finder det nyttigt at anbefale, at man iværksætter nogle flere oplysnings- og diskussionsinitiativer (mødesteder, konferencer, konkrete eller virtuelle udvekslingssteder) ud over de allerede nævnte, og at man frem for alt indarbejder oplysnings-, PR- og udbredelsesaktiviteterne i en koordineret kommunikationsplan, som takket være en planlægning af aktiviteterne for flere år ad gangen gør det muligt at opstille en koordineringsramme, som skal omfatte de bidrag, der forventes at komme fra Kommissionens oplysningstjeneste og fra de øvrige berørte aktører, herunder særligt Regionsudvalget, som gerne giver uddybende oplysninger i den forbindelse; |
| --- | --- |

25.

bifalder; at Kommissionen har holdt tre konferencer inden for rammerne af initiativet »regioner for økonomisk forandring« og finder det nyttigt at anbefale, at man iværksætter nogle flere oplysnings- og diskussionsinitiativer (mødesteder, konferencer, konkrete eller virtuelle udvekslingssteder) ud over de allerede nævnte, og at man frem for alt indarbejder oplysnings-, PR- og udbredelsesaktiviteterne i en koordineret kommunikationsplan, som takket være en planlægning af aktiviteterne for flere år ad gangen gør det muligt at opstille en koordineringsramme, som skal omfatte de bidrag, der forventes at komme fra Kommissionens oplysningstjeneste og fra de øvrige berørte aktører, herunder særligt Regionsudvalget, som gerne giver uddybende oplysninger i den forbindelse;

| 26. | foreslår, at der stilles yderligere midler til rådighed for de myndigheder, der forvalter mål 3-programmer, således at initiativet gør det muligt at høste frugten af det arbejde, der udføres i de netværker for decentralt samarbejde ved gennemførelsen af Lissabon-strategien, specielt til gavn for borgerne inden for rammerne af Kommissionens Plan »D« (4); |
| --- | --- |

26.

foreslår, at der stilles yderligere midler til rådighed for de myndigheder, der forvalter mål 3-programmer, således at initiativet gør det muligt at høste frugten af det arbejde, der udføres i de netværker for decentralt samarbejde ved gennemførelsen af Lissabon-strategien, specielt til gavn for borgerne inden for rammerne af Kommissionens Plan »D« (4);

| 27. | støtter Kommissionens forslag om inden for initiativets rammer at afholde tematiske konferencer og om via en fast track-procedure at indlemme særligt vellykkede strukturpolitiske ideer i strukturfondenes hovedprogrammer; |
| --- | --- |

27.

støtter Kommissionens forslag om inden for initiativets rammer at afholde tematiske konferencer og om via en fast track-procedure at indlemme særligt vellykkede strukturpolitiske ideer i strukturfondenes hovedprogrammer;

| 28. | rejser spørgsmålet om, hvor lang tid det kræver at iværksætte initiativet. Det skal bemærkes, at det først bliver fuldt operativt i anden halvdel af 2007. Kommissionen erklærer nemlig, at den allerede nu agter at iværksætte visse ekspresordninger ved hjælp af eventuelle disponible midler, som skal tages fra de igangværende programmer (»Interreg III« og det igangværende »Urbact«), for at iværksætte de nye programmer tidligere. Set i lyset heraf vil en nærmere præcisering af den overordnede forventede tidsplan være nyttig; |
| --- | --- |

28.

rejser spørgsmålet om, hvor lang tid det kræver at iværksætte initiativet. Det skal bemærkes, at det først bliver fuldt operativt i anden halvdel af 2007. Kommissionen erklærer nemlig, at den allerede nu agter at iværksætte visse ekspresordninger ved hjælp af eventuelle disponible midler, som skal tages fra de igangværende programmer (»Interreg III« og det igangværende »Urbact«), for at iværksætte de nye programmer tidligere. Set i lyset heraf vil en nærmere præcisering af den overordnede forventede tidsplan være nyttig;

| 29. | foreslår, at et medlem af Regionsudvalget deltager med høringsstatus i overvågningsudvalgene for Interreg IV C- og Urbact 2007-2013-programmerne med det formål at sikre et ordentligt, fortsat samspil og samarbejde i aktiviteterne under »Regioner for økonomisk forandring« og i anerkendelse af Regionsudvalgets særlige stilling som de lokale og regionale myndigheders repræsentant på EU-plan; |
| --- | --- |

29.

foreslår, at et medlem af Regionsudvalget deltager med høringsstatus i overvågningsudvalgene for Interreg IV C- og Urbact 2007-2013-programmerne med det formål at sikre et ordentligt, fortsat samspil og samarbejde i aktiviteterne under »Regioner for økonomisk forandring« og i anerkendelse af Regionsudvalgets særlige stilling som de lokale og regionale myndigheders repræsentant på EU-plan;

| 30. | foreslår, at EU-institutionerne opretholder en regelmæssig dialog med de organisationer, borgerne slutter sig sammen i, og med civilsamfundet for på denne måde at styrke deltagelsesdemokratiet; |
| --- | --- |

30.

foreslår, at EU-institutionerne opretholder en regelmæssig dialog med de organisationer, borgerne slutter sig sammen i, og med civilsamfundet for på denne måde at styrke deltagelsesdemokratiet;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at give flere oplysninger om initiativets forvaltningsprocedurer. Det er vigtigt at specificere betingelserne for samarbejde mellem Kommissionens generaldirektorater og regionerne og byerne og mellem Kommissionen og Regionsudvalget; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at give flere oplysninger om initiativets forvaltningsprocedurer. Det er vigtigt at specificere betingelserne for samarbejde mellem Kommissionens generaldirektorater og regionerne og byerne og mellem Kommissionen og Regionsudvalget;

| 32. | ser gerne, at det overlades til de operationelle programmers overvågningsudvalg at træffe beslutning om overtagelse af en innovativ praksis i et net, som regionen deltager i; |
| --- | --- |

32.

ser gerne, at det overlades til de operationelle programmers overvågningsudvalg at træffe beslutning om overtagelse af en innovativ praksis i et net, som regionen deltager i;

| 33. | understreger, at formålet med initiativet er at fodre mainstream-programmerne med de bedste ideer fra netværkene. Udvalget beder derfor om at få nærmere præciseret, hvordan udpegelsen af bedste praksis skal foregå, og hvordan overvågningen vil foregå i evalueringsfasen; foreslår, at regionerne, byerne og de øvrige decentrale myndigheder ud over muligheden for at indgive frivillige kandidaturer også gives en kodificeret, enkel og fleksibel mulighed for at indgive ideer og forslag til Kommissionen om erfaringer af særlig interesse og eventuel værdi for oprettelse eller udvidelse af netværkene inden for initiativets tematiske rammer; |
| --- | --- |

33.

understreger, at formålet med initiativet er at fodre mainstream-programmerne med de bedste ideer fra netværkene. Udvalget beder derfor om at få nærmere præciseret, hvordan udpegelsen af bedste praksis skal foregå, og hvordan overvågningen vil foregå i evalueringsfasen; foreslår, at regionerne, byerne og de øvrige decentrale myndigheder ud over muligheden for at indgive frivillige kandidaturer også gives en kodificeret, enkel og fleksibel mulighed for at indgive ideer og forslag til Kommissionen om erfaringer af særlig interesse og eventuel værdi for oprettelse eller udvidelse af netværkene inden for initiativets tematiske rammer;

| 34. | beder Kommissionen om også at give mere detaljerede oplysninger om tilrettelæggelsen og finansieringen af den tekniske assistance til initiativet, som er særdeles vigtig, hvis man for alvor skal drage fuld nytte af bedste praksis; mener især, at der bør gives metodisk støtte til sagkyndigt at undersøge de reelle innovationer og fremhæve dem, der kan overføres eller udvikles, og foreslår derfor, at Kommissionen påtager sig denne rolle i samarbejde med eksterne evaluatorer alt efter emnet, under forudsætning af at overvågningsudvalget har godkendt det; |
| --- | --- |

34.

beder Kommissionen om også at give mere detaljerede oplysninger om tilrettelæggelsen og finansieringen af den tekniske assistance til initiativet, som er særdeles vigtig, hvis man for alvor skal drage fuld nytte af bedste praksis; mener især, at der bør gives metodisk støtte til sagkyndigt at undersøge de reelle innovationer og fremhæve dem, der kan overføres eller udvikles, og foreslår derfor, at Kommissionen påtager sig denne rolle i samarbejde med eksterne evaluatorer alt efter emnet, under forudsætning af at overvågningsudvalget har godkendt det;

| 35. | er ikke sikker på, at initiativets titel er helt relevant og dækkende. Regionsudvalget rejser det spørgsmål, om titlen, »Regioner for økonomisk forandring«, nu også er den mest velegnede, eller om der ikke tværtimod er risiko for, at den giver anledning til forveksling med andre initiativer (f.eks. »Videnbaserede regioner« eller Lissabon-gruppen). Regionsudvalget mener, at det af hensyn til formidlingen ville have været bedre at kalde initiativet »Regioner og byer for økonomisk forandring«, men anerkender imidlertid, at den bredere term »regioner« netop er blevet valgt for at dække alle de forskellige decentrale myndighedsniveauer; |
| --- | --- |

35.

er ikke sikker på, at initiativets titel er helt relevant og dækkende. Regionsudvalget rejser det spørgsmål, om titlen, »Regioner for økonomisk forandring«, nu også er den mest velegnede, eller om der ikke tværtimod er risiko for, at den giver anledning til forveksling med andre initiativer (f.eks. »Videnbaserede regioner« eller Lissabon-gruppen). Regionsudvalget mener, at det af hensyn til formidlingen ville have været bedre at kalde initiativet »Regioner og byer for økonomisk forandring«, men anerkender imidlertid, at den bredere term »regioner« netop er blevet valgt for at dække alle de forskellige decentrale myndighedsniveauer;

Platformen til overvågning af Lissabon-strategien

| 36. | fremhæver, at Regionsudvalget har lanceret »Platformen til overvågning af Lissabon-processen«, et operativt instrument for de lokale og regionale myndigheder, med det sigte at fremhæve disse forvaltningsniveauers bidrag til Lissabon-strategien og fremme det decentrale plans inddragelse i Lissabon-strategien. En interaktiv platform har været i drift siden 2006. For øjeblikket deltager 100 regioner og byer deri. Platformens overordnede formål er at hjælpe regionerne til at holde trit med moderniseringstendenserne i Europa og til at træde ud af et rent nationalt perspektiv. Platformens redskaber består af overvågning (vurdering af behov), sammenlignende analyse (gennemsigtighed på EU-plan), udveksling i arbejdsgrupper og interaktivitet (online udveksling); |
| --- | --- |

36.

fremhæver, at Regionsudvalget har lanceret »Platformen til overvågning af Lissabon-processen«, et operativt instrument for de lokale og regionale myndigheder, med det sigte at fremhæve disse forvaltningsniveauers bidrag til Lissabon-strategien og fremme det decentrale plans inddragelse i Lissabon-strategien. En interaktiv platform har været i drift siden 2006. For øjeblikket deltager 100 regioner og byer deri. Platformens overordnede formål er at hjælpe regionerne til at holde trit med moderniseringstendenserne i Europa og til at træde ud af et rent nationalt perspektiv. Platformens redskaber består af overvågning (vurdering af behov), sammenlignende analyse (gennemsigtighed på EU-plan), udveksling i arbejdsgrupper og interaktivitet (online udveksling);

| 37. | udtrykker over for Kommissionen ønske om, at der i lyset af risikoen for komplikationer fortsat arbejdes hen imod en større forenkling. Regionsudvalget anbefaler, at man bestræber sig på at opnå synergi og komplementaritet med regionalpolitikken. Det vil derfor være nyttigt at finde nogle lighedspunkter mellem »Regioner for økonomisk forandring«-initiativet og Regionsudvalgets platform til overvågning af Lissabon-processen; |
| --- | --- |

37.

udtrykker over for Kommissionen ønske om, at der i lyset af risikoen for komplikationer fortsat arbejdes hen imod en større forenkling. Regionsudvalget anbefaler, at man bestræber sig på at opnå synergi og komplementaritet med regionalpolitikken. Det vil derfor være nyttigt at finde nogle lighedspunkter mellem »Regioner for økonomisk forandring«-initiativet og Regionsudvalgets platform til overvågning af Lissabon-processen;

| 38. | foreslår særligt, at man på den mest hensigtsmæssige og effektive måde fremmer samspillet mellem initiativet og Platformen til overvågning af Lissabon-processen, i betragtning af hvilken rolle sidstnævnte spiller som diskussions- og erfaringsudvekslingsforum for de europæiske regioner og byer. Sigtet er at fremme og bidrage med ideer og forslag til udvælgelsen, herunder især fast track-proceduren, i de tværregionale netværk af Regioner for økonomisk forandring. Platformen bør samtidig fastholde og fremme sin rolle mht. overvågning af de forvaltningsmæssige aspekter og den politiske linje i planlægningen og gennemførelsen af Lissabon-strategien. Regionsudvalget stiller sig i den forbindelse til rådighed mht. på det institutionelle og operative plan at skabe den nødvendige synergi med Kommissionen og med »Interreg IV C«- og »Urbact 2007-2013«-programmerne; |
| --- | --- |

38.

foreslår særligt, at man på den mest hensigtsmæssige og effektive måde fremmer samspillet mellem initiativet og Platformen til overvågning af Lissabon-processen, i betragtning af hvilken rolle sidstnævnte spiller som diskussions- og erfaringsudvekslingsforum for de europæiske regioner og byer. Sigtet er at fremme og bidrage med ideer og forslag til udvælgelsen, herunder især fast track-proceduren, i de tværregionale netværk af Regioner for økonomisk forandring. Platformen bør samtidig fastholde og fremme sin rolle mht. overvågning af de forvaltningsmæssige aspekter og den politiske linje i planlægningen og gennemførelsen af Lissabon-strategien. Regionsudvalget stiller sig i den forbindelse til rådighed mht. på det institutionelle og operative plan at skabe den nødvendige synergi med Kommissionen og med »Interreg IV C«- og »Urbact 2007-2013«-programmerne;

Regionsudvalgets rolle som repræsentant, samarbejdspartner og støtte

| 39. | foreslår endelig på baggrund af ovenstående og med henblik på den rolle og betydning, der kan tillægges »Regioner for økonomisk forandring«, at Regionsudvalget i overensstemmelse med sine institutionelle forpligtelser i forbindelse med initiativets gennemførelse påtager sig en rolle som repræsentant, samarbejdspartner og støtte, som kan være af afgørende betydning. Udvalget henviser navnlig til de tidligere omtalte specifikke redskaber, der kan gøre det muligt at spille denne rolle:






  a) | at deltage i udarbejdelsen af nye operationelle programmer, »Interreg IV C« og »Urbact 2007-2013«, på baggrund af passende hørings- eller deltagelsesordninger; |
| --- | --- | --- |

39.

foreslår endelig på baggrund af ovenstående og med henblik på den rolle og betydning, der kan tillægges »Regioner for økonomisk forandring«, at Regionsudvalget i overensstemmelse med sine institutionelle forpligtelser i forbindelse med initiativets gennemførelse påtager sig en rolle som repræsentant, samarbejdspartner og støtte, som kan være af afgørende betydning. Udvalget henviser navnlig til de tidligere omtalte specifikke redskaber, der kan gøre det muligt at spille denne rolle:

a)

at deltage i udarbejdelsen af nye operationelle programmer, »Interreg IV C« og »Urbact 2007-2013«, på baggrund af passende hørings- eller deltagelsesordninger;

| b) | at spille en effektiv rolle i integrationen af den regionale og den lokale dimension i relation til de emner, der er blevet valgt i forbindelse med fastlæggelsen af de overordnede tematiske retningslinjer, gennemførelsesbetingelserne og de direkte finansieringsprogrammer (»Interreg IV C« og »Urbact 2007-2013«); i den forbindelse at opretholde en løbende udveksling af oplysninger med de myndigheder, der forvalter disse programmer, og eventuelt invitere disse til regelmæssige høringer hos Regionsudvalget, samt at sørge for, at de pågældende myndigheder med jævne mellemrum udarbejder en rapport til udvalget; |
| --- | --- |

b)

at spille en effektiv rolle i integrationen af den regionale og den lokale dimension i relation til de emner, der er blevet valgt i forbindelse med fastlæggelsen af de overordnede tematiske retningslinjer, gennemførelsesbetingelserne og de direkte finansieringsprogrammer (»Interreg IV C« og »Urbact 2007-2013«); i den forbindelse at opretholde en løbende udveksling af oplysninger med de myndigheder, der forvalter disse programmer, og eventuelt invitere disse til regelmæssige høringer hos Regionsudvalget, samt at sørge for, at de pågældende myndigheder med jævne mellemrum udarbejder en rapport til udvalget;

| c) | at sikre gensidig inddragelse af hhv. Kommissionens og Regionsudvalgets repræsentanter i deres respektive arrangementer med henblik på at dele og udveksle oplysninger om de erfaringer, der høstes i forbindelse med »Regioner for økonomisk forandring«; |
| --- | --- |

c)

at sikre gensidig inddragelse af hhv. Kommissionens og Regionsudvalgets repræsentanter i deres respektive arrangementer med henblik på at dele og udveksle oplysninger om de erfaringer, der høstes i forbindelse med »Regioner for økonomisk forandring«;

| d) | at deltage i gennemførelsen af »Interreg IV C«- og »Urbact 2007-2013«-programmerne med høringsfunktion; dette skal ske ved, at Regionsudvalget udpeger et medlem til at deltage i de to programmers overvågningsudvalg; |
| --- | --- |

d)

at deltage i gennemførelsen af »Interreg IV C«- og »Urbact 2007-2013«-programmerne med høringsfunktion; dette skal ske ved, at Regionsudvalget udpeger et medlem til at deltage i de to programmers overvågningsudvalg;

| e) | at samarbejde om i de kommende netværk at fremme — evt. ved hjælp af en foreløbig studie — anvendelsen af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), som er et nyt juridisk redskab til at styre og fremme det territoriale samarbejde; |
| --- | --- |

e)

at samarbejde om i de kommende netværk at fremme — evt. ved hjælp af en foreløbig studie — anvendelsen af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), som er et nyt juridisk redskab til at styre og fremme det territoriale samarbejde;

| f) | at deltage aktivt i demonstrations- og formidlingsaktiviteterne inden for rammerne af en samordnet kommunikationsplan på de betingelser, der aftales i forbindelse med udarbejdelsen af en sådan plan; |
| --- | --- |

f)

at deltage aktivt i demonstrations- og formidlingsaktiviteterne inden for rammerne af en samordnet kommunikationsplan på de betingelser, der aftales i forbindelse med udarbejdelsen af en sådan plan;

| g) | at skabe synergi og komplementaritet mellem »Regioner for økonomisk forandring«-initiativet og Regionsudvalgets platform til overvågning af Lissabon-processen; |
| --- | --- |

g)

at skabe synergi og komplementaritet mellem »Regioner for økonomisk forandring«-initiativet og Regionsudvalgets platform til overvågning af Lissabon-processen;

| 40. | påpeger, at initiativets udvikling og emnekreds bør evalueres og diskuteres i forbindelse med en fælles konference. |
| --- | --- |

40.

påpeger, at initiativets udvikling og emnekreds bør evalueres og diskuteres i forbindelse med en fælles konference.

Bruxelles, den 7. juni 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

II.   Procedure

| Titel | Meddelelse fra Kommissionen: Regioner for økonomisk forandring |
| --- | --- |
| Reference(r) | KOM(2006) 675 endelig |
| Retsgrundlag | Fakultativ høring, art. 265, stk. 1 |
| Proceduremæssigt grundlag | |
| Rådets anmodning om høring/Kommissionens brev af | 8.11.2006 |
| Præsidiets/Formandens henvisning | 9.1.2007 |
| Kompetence | Underudvalget for Territorial Samhørighed (COTER) |
| Ordfører | Alvaro Ancisi, medlem af Ravenna byråd (IT/PPE) |
| Begrundelse | 16.1.2007 |
| Behandling i underudvalget | 16.3.2007 |
| Vedtaget af underudvalget | 16.3.2007 |
| Resultat af afstemning i underudvalget | Enstemmigt vedtaget |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 6.-7.6.2007 |
| Tidligere udtalelser fra Regionsudvalget | |

Titel

Titel

Meddelelse fra Kommissionen: Regioner for økonomisk forandring

Regioner for økonomisk forandring

Reference(r)

Reference(r)

KOM(2006) 675 endelig

Retsgrundlag

Retsgrundlag

Fakultativ høring, art. 265, stk. 1

Proceduremæssigt grundlag

Proceduremæssigt grundlag

Rådets anmodning om høring/Kommissionens brev af

Rådets anmodning om høring/Kommissionens brev af

8.11.2006

Præsidiets/Formandens henvisning

Præsidiets/Formandens henvisning

9.1.2007

Kompetence

Kompetence

Underudvalget for Territorial Samhørighed (COTER)

Ordfører

Ordfører

Alvaro Ancisi, medlem af Ravenna byråd (IT/PPE)

Begrundelse

Begrundelse

16.1.2007

Behandling i underudvalget

Behandling i underudvalget

16.3.2007

Vedtaget af underudvalget

Vedtaget af underudvalget

16.3.2007

Resultat af afstemning i underudvalget

Resultat af afstemning i underudvalget

Enstemmigt vedtaget

Vedtaget på plenarforsamlingen

Vedtaget på plenarforsamlingen

6.-7.6.2007

Tidligere udtalelser fra Regionsudvalget

Tidligere udtalelser fra Regionsudvalget

---

(1)  Jf. Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene — SEK(2006) 1432 af 8.11.2006.

1

(2)  Se Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1080/2006 af 5. juli om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1783/1999, artikel 4, 5 og 6.

2

(3)  Idem.

3

(4)  Der henvises til Kommissionens plan »D« for demokrati, dialog og debat: Debat om Europas fremtid, som blev lanceret i 2005.

4

---