# Uradni list C 273/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 273 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5015. november 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 273

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5015. november 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Računsko sodišče |
| 2007/C 273/01 | Letno poročilo Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2006 z odgovori institucij | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

2007/C 273/01

Letno poročilo Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2006 z odgovori institucij

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

| 15.11.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 273/1

---

Image

V skladu z določbami člena 248(1) in (4) Pogodbe ES ter členov 129 in 143 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006,

je Računsko Sodišče Evropskih skupnosti na svojem zasedanju 27. septembra 2007 sprejelo svoje

Letno poročilo o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2006.

To poročilo je bilo skupaj z odgovori institucij na ugotovitve Sodišča poslano organoma, odgovornima za podeljevanje razrešnice, in drugim institucijam.

(2007/C 273/01)

---

KAZALO

Splošni uvod

| Poglavje 1 | – | Izjava o zanesljivosti in podporne informacije |
| --- | --- | --- |

Poglavje 1

–

Izjava o zanesljivosti in podporne informacije

| Poglavje 2 | – | Komisijin okvir notranjih kontrol |
| --- | --- | --- |

Poglavje 2

–

Komisijin okvir notranjih kontrol

| Poglavje 3 | – | Upravljanje proračuna |
| --- | --- | --- |

Poglavje 3

–

Upravljanje proračuna

| Poglavje 4 | – | Prihodki |
| --- | --- | --- |

Poglavje 4

–

Prihodki

| Poglavje 5 | – | Skupna kmetijska politika |
| --- | --- | --- |

Poglavje 5

–

Skupna kmetijska politika

| Poglavje 6 | – | Strukturne politike |
| --- | --- | --- |

Poglavje 6

–

Strukturne politike

| Poglavje 7 | – | Notranje politike, vključno z raziskavami |
| --- | --- | --- |

Poglavje 7

–

Notranje politike, vključno z raziskavami

| Poglavje 8 | – | Zunanji ukrepi |
| --- | --- | --- |

Poglavje 8

–

Zunanji ukrepi

| Poglavje 9 | – | Predpristopna strategija |
| --- | --- | --- |

Poglavje 9

–

Predpristopna strategija

| Poglavje 10 | – | Upravni odhodki |
| --- | --- | --- |

Poglavje 10

–

Upravni odhodki

| Poglavje 11 | – | Finančni instrumenti in bančne dejavnosti |
| --- | --- | --- |

Poglavje 11

–

Finančni instrumenti in bančne dejavnosti

| Priloga I | – | Finančne informacije o splošnem proračunu |
| --- | --- | --- |

Priloga I

–

Finančne informacije o splošnem proračunu

| Priloga II | – | Poročila in mnenja, ki jih je Računsko sodišče |
| --- | --- | --- |

Priloga II

–

Poročila in mnenja, ki jih je Računsko sodišče

SPLOŠNI UVOD

| 0.1 | Ta dokument, ki pokriva proračunsko leto 2006, vsebuje 30. Letno poročilo o izvrševanju splošnega proračuna Evropske unije, ki ga je pripravilo Sodišče. Letno poročilo o Evropskih razvojnih skladih je objavljeno ločeno. |
| --- | --- |

0.1

Ta dokument, ki pokriva proračunsko leto 2006, vsebuje 30. Letno poročilo o izvrševanju splošnega proračuna Evropske unije, ki ga je pripravilo Sodišče. Letno poročilo o Evropskih razvojnih skladih je objavljeno ločeno.

| 0.2 | Sestava letnega poročila o izvrševanju splošnega proračuna je naslednja: poglavje 1 – izjava o zanesljivosti; poglavje 2 – Komisijin sistem notranjega kontroliranja; poglavje 3 – ključne ugotovitve o upravljanju proračuna; poglavja 4 do 10 – prihodki in dejavnosti, ki so financirani iz različnih delov proračuna in odražajo razdelke finančne perspektive; ter poglavje 11 – finančni instrumenti in bančne dejavnosti. Ob poročilu so predstavljeni odgovori Komisije ali, kjer je ustrezno, drugih institucij EU. |
| --- | --- |

0.2

Sestava letnega poročila o izvrševanju splošnega proračuna je naslednja: poglavje 1 – izjava o zanesljivosti; poglavje 2 – Komisijin sistem notranjega kontroliranja; poglavje 3 – ključne ugotovitve o upravljanju proračuna; poglavja 4 do 10 – prihodki in dejavnosti, ki so financirani iz različnih delov proračuna in odražajo razdelke finančne perspektive; ter poglavje 11 – finančni instrumenti in bančne dejavnosti. Ob poročilu so predstavljeni odgovori Komisije ali, kjer je ustrezno, drugih institucij EU.

| 0.3 | Poglavja, ki zajemajo prihodke in glavna področja odhodkov, sestavljajo naslednji glavni deli:






  — | podrobne analize rezultatov revizijskega dela, izvedenega v kontekstu izjave o zanesljivosti v obliki posebnih ocen, |
| --- | --- | --- |

0.3

Poglavja, ki zajemajo prihodke in glavna področja odhodkov, sestavljajo naslednji glavni deli:

—

podrobne analize rezultatov revizijskega dela, izvedenega v kontekstu izjave o zanesljivosti v obliki posebnih ocen,

| — | rezultati nadaljnjih pregledov napredka, doseženega pri izvajanju priporočil, ki so jih po prejšnjih revizijah podali Sodišče in proračunski organi, |
| --- | --- |

—

rezultati nadaljnjih pregledov napredka, doseženega pri izvajanju priporočil, ki so jih po prejšnjih revizijah podali Sodišče in proračunski organi,

| — | seznam posebnih poročil, ki jih je Sodišče objavilo po zadnjem letnem poročilu. |
| --- | --- |

—

seznam posebnih poročil, ki jih je Sodišče objavilo po zadnjem letnem poročilu.

| 0.4 | Posebne ocene temeljijo na ovrednotenju delovanja glavnih nadzornih in kontrolnih sistemov, ki urejajo prihodke in vsa področja odhodkov, ter na rezultatih preizkušanja z izkazi povezanih transakcij, ki ga je izvedlo Sodišče. Splošna ocena vseh teh dejavnikov, ki jo oblikuje Sodišče, je osnova za izjavo o zanesljivosti, predstavljeno v poglavju 1. Ta zdaj vsebuje tudi tabelo, v kateri je povzeta ocena, ki jo je Sodišče oblikovalo o delovanju nadzornih in kontrolnih sistemov ter stopnji napak za vsako proračunsko področje. Poleg tega priloge k poglavjem 4 do 9 navajajo elemente, uporabljene za spremljanje in vrednotenje finančnega poslovodenja proračuna EU. |
| --- | --- |

0.4

Posebne ocene temeljijo na ovrednotenju delovanja glavnih nadzornih in kontrolnih sistemov, ki urejajo prihodke in vsa področja odhodkov, ter na rezultatih preizkušanja z izkazi povezanih transakcij, ki ga je izvedlo Sodišče. Splošna ocena vseh teh dejavnikov, ki jo oblikuje Sodišče, je osnova za izjavo o zanesljivosti, predstavljeno v poglavju 1. Ta zdaj vsebuje tudi tabelo, v kateri je povzeta ocena, ki jo je Sodišče oblikovalo o delovanju nadzornih in kontrolnih sistemov ter stopnji napak za vsako proračunsko področje. Poleg tega priloge k poglavjem 4 do 9 navajajo elemente, uporabljene za spremljanje in vrednotenje finančnega poslovodenja proračuna EU.

| 0.5 | Sodišče je že večkrat navedlo, da so ključni dejavnik za ustrezno upravljanje proračuna EU zadostni in primerni sistemi notranjega kontroliranja, ki jih upravljajo Komisija in države članice. V zadnjih letih je Sodišče v svojih letnih poročilih pripoznalo prizadevanja Komisije pri spodbujanju in uporabljanju izboljšanih postopkov kontroliranja in upravljanja. Isto velja za Letno poročilo za proračunsko leto 2006, ki navaja področja izboljšav – tudi pomembnih – in opredeljuje velika področja odhodkov, kjer je stanje še naprej nezadovoljivo. |
| --- | --- |

0.5

Sodišče je že večkrat navedlo, da so ključni dejavnik za ustrezno upravljanje proračuna EU zadostni in primerni sistemi notranjega kontroliranja, ki jih upravljajo Komisija in države članice. V zadnjih letih je Sodišče v svojih letnih poročilih pripoznalo prizadevanja Komisije pri spodbujanju in uporabljanju izboljšanih postopkov kontroliranja in upravljanja. Isto velja za Letno poročilo za proračunsko leto 2006, ki navaja področja izboljšav – tudi pomembnih – in opredeljuje velika področja odhodkov, kjer je stanje še naprej nezadovoljivo.

| 0.6 | Najočitnejše področje izboljšav je kmetijstvo, pri katerem je Sodišče ugotovilo, da se je izrazito znižala ocenjena splošna stopnja napak v transakcijah, povezanih z računovodskimi izkazi, čeprav stopnja še vedno ostaja tik nad pragom pomembnosti. To je posledica dejstva, da integrirani administrativni in kontrolni sistem ohranja svojo uspešnost (kjer se pravilno izvaja), ter učinka uvedbe sheme enotnega plačila. |
| --- | --- |

0.6

Najočitnejše področje izboljšav je kmetijstvo, pri katerem je Sodišče ugotovilo, da se je izrazito znižala ocenjena splošna stopnja napak v transakcijah, povezanih z računovodskimi izkazi, čeprav stopnja še vedno ostaja tik nad pragom pomembnosti. To je posledica dejstva, da integrirani administrativni in kontrolni sistem ohranja svojo uspešnost (kjer se pravilno izvaja), ter učinka uvedbe sheme enotnega plačila.

| 0.7 | Kljub opaženemu napredku pa revidiranje drugih področij odhodkov SKP, strukturnih ukrepov in notranjih politik, ki ga je izvedlo Sodišče, kaže, da zapletena pravila ali nejasna merila za upravičenost ali zapletene pravne zahteve močno vplivajo na zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi. Na teh področjih, ki zajemajo pomemben del proračuna, sta število in obseg pregledov izjav o odhodkih, temelječih predvsem na podatkih, predloženih s strani upravičencev, premajhna, pregledi pa so pogosto neustrezne kakovosti. |
| --- | --- |

0.7

Kljub opaženemu napredku pa revidiranje drugih področij odhodkov SKP, strukturnih ukrepov in notranjih politik, ki ga je izvedlo Sodišče, kaže, da zapletena pravila ali nejasna merila za upravičenost ali zapletene pravne zahteve močno vplivajo na zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi. Na teh področjih, ki zajemajo pomemben del proračuna, sta število in obseg pregledov izjav o odhodkih, temelječih predvsem na podatkih, predloženih s strani upravičencev, premajhna, pregledi pa so pogosto neustrezne kakovosti.

| 0.8 | Leta 2006 je bila sprejeta bistveno spremenjena finančna uredba. Poleg tega so bili odobreni okrepljeni sektorski predpisi, delno povezani z obdobjem od leta 2007 do leta 2013. S temi dejavniki se skuša poenostaviti sisteme in postopke, hkrati pa okrepiti kontrole. Zato imajo potencial za doseganje boljšega izvrševanja proračuna v prihodnjih letih. Sodišče je z mnenji prispevalo k tem procesom in bo skrbno spremljalo njihovo izvajanje. Razen tega je Sodišče ocenilo izvajanje Komisijinega akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole, ki je bil sprejet v začetku leta 2006, in ugotovilo, da bo njegov vpliv verjetno opazen šele srednjeročno ali dolgoročno. |
| --- | --- |

0.8

Leta 2006 je bila sprejeta bistveno spremenjena finančna uredba. Poleg tega so bili odobreni okrepljeni sektorski predpisi, delno povezani z obdobjem od leta 2007 do leta 2013. S temi dejavniki se skuša poenostaviti sisteme in postopke, hkrati pa okrepiti kontrole. Zato imajo potencial za doseganje boljšega izvrševanja proračuna v prihodnjih letih. Sodišče je z mnenji prispevalo k tem procesom in bo skrbno spremljalo njihovo izvajanje. Razen tega je Sodišče ocenilo izvajanje Komisijinega akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole, ki je bil sprejet v začetku leta 2006, in ugotovilo, da bo njegov vpliv verjetno opazen šele srednjeročno ali dolgoročno.

| 0.9 | Kot je prikazano v poglavju 1, je Sodišče ugotovilo nadaljnji napredek pri Komisijini pomembni in zapleteni nalogi – pričeti leta 2005 – uvajanja računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Vendar so še vedno prisotne določene pomanjkljivosti, zlasti na ravni evidentiranja in obdelovanja podatkov, povezanih s predfinanciranjem in neplačanimi fakturami. |
| --- | --- |

0.9

Kot je prikazano v poglavju 1, je Sodišče ugotovilo nadaljnji napredek pri Komisijini pomembni in zapleteni nalogi – pričeti leta 2005 – uvajanja računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Vendar so še vedno prisotne določene pomanjkljivosti, zlasti na ravni evidentiranja in obdelovanja podatkov, povezanih s predfinanciranjem in neplačanimi fakturami.

| 0.10 | Nedavno so bile uvedene pomembne novosti, kot so nova zahteva, da države članice zagotovijo letne povzetke razpoložljivih revizij in izjav, izdajanje nacionalnih izjav na lastno pobudo nekaterih od teh držav ter odločitev nekaterih nacionalnih revizijskih organov o izdajanju revizijskih poročil o upravljanju sredstev EU. Nacionalne izjave se uporabljajo predvsem za poročanje nacionalnim parlamentom. Lahko se izkažejo kot relevantne za Komisijo v okviru njenih splošnih odgovornosti za upravljanje proračuna, zlasti pri njeni nadzorni vlogi. V svojem Mnenju št. 6/2007 iz julija 2007 je Sodišče izrazilo mnenje, da lahko ti elementi, če se pravilno izvajajo, spodbujajo boljše upravljanje in nadzor nad sredstvi EU v državah članicah. V Mnenju so navedeni tudi pogoji, pod katerimi bi lahko takšni elementi zagotovili dodano vrednost in bi jih Sodišče lahko uporabilo – v skladu z zahtevami mednarodnih standardov revidiranja. |
| --- | --- |

0.10

Nedavno so bile uvedene pomembne novosti, kot so nova zahteva, da države članice zagotovijo letne povzetke razpoložljivih revizij in izjav, izdajanje nacionalnih izjav na lastno pobudo nekaterih od teh držav ter odločitev nekaterih nacionalnih revizijskih organov o izdajanju revizijskih poročil o upravljanju sredstev EU. Nacionalne izjave se uporabljajo predvsem za poročanje nacionalnim parlamentom. Lahko se izkažejo kot relevantne za Komisijo v okviru njenih splošnih odgovornosti za upravljanje proračuna, zlasti pri njeni nadzorni vlogi. V svojem Mnenju št. 6/2007 iz julija 2007 je Sodišče izrazilo mnenje, da lahko ti elementi, če se pravilno izvajajo, spodbujajo boljše upravljanje in nadzor nad sredstvi EU v državah članicah. V Mnenju so navedeni tudi pogoji, pod katerimi bi lahko takšni elementi zagotovili dodano vrednost in bi jih Sodišče lahko uporabilo – v skladu z zahtevami mednarodnih standardov revidiranja.

POGLAVJE 1

Izjava o zanesljivosti in podporne informacije

KAZALO

| I–XIV | Izjava Sodišča o zanesljivosti, predložena Evropskemu parlamentu in Svetu |
| --- | --- |

I–XIV

| VII–IX | Mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov |
| --- | --- |

VII–IX

| X–XIV | Mnenje o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij |
| --- | --- |

X–XIV

| 1.1–1.42 | Informacije v podporo izjavi o zanesljivosti |
| --- | --- |

1.1–1.42

| 1.1–1.5 | Uvod |
| --- | --- |

1.1–1.5

| 1.6–1.37 | Zanesljivost računovodskih izkazov |
| --- | --- |

1.6–1.37

| 1.6–1.8 | Splošno ozadje |
| --- | --- |

1.6–1.8

| 1.9 | Obseg revizije in revizijski pristop |
| --- | --- |

1.9

| 1.10–1.21 | Krepitev prehoda na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka |
| --- | --- |

1.10–1.21

| 1.22–1.36 | Konsolidirani računovodski izkazi dne 31. decembra 2006 |
| --- | --- |

1.22–1.36

| 1.37 | Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna |
| --- | --- |

1.37

| 1.38–1.42 | Zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij |
| --- | --- |

1.38–1.42

| 1.38–1.39 | Pristop Sodišča |
| --- | --- |

1.38–1.39

| 1.40–1.42 | Rezultati revizije za leto 2006 |
| --- | --- |

1.40–1.42

IZJAVA SODIŠČA O ZANESLJIVOSTI, PREDLOŽENA EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

I.

| I. | Sodišče je v skladu z določbami člena 248 Pogodbe revidiralo:






  (a) | „končne letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ (1), ki jih sestavljajo „konsolidirani računovodski izkazi“ (2) in „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ (3) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2006; ter |
| --- | --- | --- |

Sodišče je v skladu z določbami člena 248 Pogodbe revidiralo:

(a)

„končne letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ (1), ki jih sestavljajo „konsolidirani računovodski izkazi“ (2) in „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ (3) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2006; ter

| (b) | zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij v pravnem okviru Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij v pravnem okviru Evropskih skupnosti.

| II. | V skladu s členi 268 do 280 Pogodbe in Finančno uredbo je vodstvo (4) odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev „končnih letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti“ ter za zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij:






  (a) | Odgovornost vodstva v zvezi s „končnimi letnimi računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti“ zajema oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, v katerih ni pomembnih napačnih navedb, ne glede na to, ali so te posledica goljufije ali napake, izbiro in uporabo ustreznih računovodskih politik na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije (5), in pripravo računovodskih ocen, ki so razumne glede na okoliščine. V skladu s členom 129 Finančne uredbe Komisija odobri „končne letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ potem, ko jih je računovodja Komisije konsolidiral na podlagi podatkov, ki so jih predložile druge institucije (6) in organi (7) ter pripravil izjavo, ki se priloži končnim konsolidiranim računovodskim izkazom, v kateri je med drugim navedel, da ima razumno zagotovilo, da ti izkazi v vseh pomembnih vidikih predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskih skupnosti. |
| --- | --- | --- |

II.

V skladu s členi 268 do 280 Pogodbe in Finančno uredbo je vodstvo (4) odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev „končnih letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti“ ter za zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij:

(a)

Odgovornost vodstva v zvezi s „končnimi letnimi računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti“ zajema oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, v katerih ni pomembnih napačnih navedb, ne glede na to, ali so te posledica goljufije ali napake, izbiro in uporabo ustreznih računovodskih politik na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije (5), in pripravo računovodskih ocen, ki so razumne glede na okoliščine. V skladu s členom 129 Finančne uredbe Komisija odobri „končne letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ potem, ko jih je računovodja Komisije konsolidiral na podlagi podatkov, ki so jih predložile druge institucije (6) in organi (7) ter pripravil izjavo, ki se priloži končnim konsolidiranim računovodskim izkazom, v kateri je med drugim navedel, da ima razumno zagotovilo, da ti izkazi v vseh pomembnih vidikih predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskih skupnosti.

| (b) | Kako vodstvo izvaja svojo odgovornost za zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij, je odvisno od metode izvrševanja proračuna. Pri neposrednem centraliziranem upravljanju opravljajo naloge izvrševanja oddelki Komisije. Pri deljenem upravljanju so naloge izvrševanja prenesene na države članice, pri decentraliziranem upravljanju na tretje države ter pri posrednem centraliziranem upravljanju na druge organe. Pri skupnem upravljanju si naloge izvrševanja delijo Komisija in mednarodne organizacije (členi 53 do 57 Finančne uredbe). Pri nalogah izvrševanja mora biti upoštevano načelo dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje uspešne in učinkovite notranje kontrole, ki vključuje ustrezen nadzor in primerne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter če je to potrebno, pravne postopke za izterjavo nepravilno plačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljeno metodo izvrševanja proračuna je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti, odgovorna Komisija (člen 274 Pogodbe). |
| --- | --- |

(b)

Kako vodstvo izvaja svojo odgovornost za zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij, je odvisno od metode izvrševanja proračuna. Pri neposrednem centraliziranem upravljanju opravljajo naloge izvrševanja oddelki Komisije. Pri deljenem upravljanju so naloge izvrševanja prenesene na države članice, pri decentraliziranem upravljanju na tretje države ter pri posrednem centraliziranem upravljanju na druge organe. Pri skupnem upravljanju si naloge izvrševanja delijo Komisija in mednarodne organizacije (členi 53 do 57 Finančne uredbe). Pri nalogah izvrševanja mora biti upoštevano načelo dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje uspešne in učinkovite notranje kontrole, ki vključuje ustrezen nadzor in primerne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter če je to potrebno, pravne postopke za izterjavo nepravilno plačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljeno metodo izvrševanja proračuna je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti, odgovorna Komisija (člen 274 Pogodbe).

| III. | Naloga Računskega sodišča je, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu predloži izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom IFAC in INTOSAI v obsegu, v katerem je te mogoče uporabiti v kontekstu Evropskih skupnosti, razen v primeru, opisanem v odstavku IV. V skladu s temi standardi mora Sodišče načrtovati in opraviti revizijo tako, da pridobi razumno zagotovilo, da v „končnih letnih računovodskih izkazih Evropskih skupnosti“ ni pomembnih napačnih navedb in da so osnovne transakcije kot celota zakonite in pravilne. |
| --- | --- |

III.

Naloga Računskega sodišča je, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu predloži izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom IFAC in INTOSAI v obsegu, v katerem je te mogoče uporabiti v kontekstu Evropskih skupnosti, razen v primeru, opisanem v odstavku IV. V skladu s temi standardi mora Sodišče načrtovati in opraviti revizijo tako, da pridobi razumno zagotovilo, da v „končnih letnih računovodskih izkazih Evropskih skupnosti“ ni pomembnih napačnih navedb in da so osnovne transakcije kot celota zakonite in pravilne.

| IV. | Pri prihodkih je bil obseg revizijskega dela Sodišča omejen. Prvič zato, ker lastna sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na makroekonomskih statistikah, kjer Sodišče ne more neposredno revidirati z njimi povezanih podatkov, drugič pa, ker revizije tradicionalnih lastnih sredstev ne morejo zajeti tistega dela uvoza, ki ni bil predmet carinskega nadzora. |
| --- | --- |

IV.

Pri prihodkih je bil obseg revizijskega dela Sodišča omejen. Prvič zato, ker lastna sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na makroekonomskih statistikah, kjer Sodišče ne more neposredno revidirati z njimi povezanih podatkov, drugič pa, ker revizije tradicionalnih lastnih sredstev ne morejo zajeti tistega dela uvoza, ki ni bil predmet carinskega nadzora.

| V. | V kontekstu, opisanem v odstavku III, revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v končnih konsolidiranih računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Izbrani postopki so odvisni od presoje revizorja, ki zajema oceno tveganja pomembnih napačnih navedb v končnih konsolidiranih računovodskih izkazih in oceno tveganja pomembne neskladnosti osnovnih transakcij z zahtevami pravnega okvira Evropskih skupnosti, ne glede na to, ali so posledica goljufije ali napake. Revizor pri pripravi teh ocen tveganja upošteva notranjo kontrolo, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev končnih konsolidiranih računovodskih izkazov, ter nadzorne in kontrolne sisteme, ki se izvajajo za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij, da lahko zasnuje revizijske postopke, ki so primerni glede na okoliščine. Revizija v tem kontekstu zajema tudi ovrednotenje ustreznosti uporabljenih računovodskih politik in razumnost pripravljenih računovodskih ocen ter ovrednotenje splošne predstavitve končnih konsolidiranih računovodskih izkazov v letnih poročilih o dejavnostih. |
| --- | --- |

V.

V kontekstu, opisanem v odstavku III, revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v končnih konsolidiranih računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Izbrani postopki so odvisni od presoje revizorja, ki zajema oceno tveganja pomembnih napačnih navedb v končnih konsolidiranih računovodskih izkazih in oceno tveganja pomembne neskladnosti osnovnih transakcij z zahtevami pravnega okvira Evropskih skupnosti, ne glede na to, ali so posledica goljufije ali napake. Revizor pri pripravi teh ocen tveganja upošteva notranjo kontrolo, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev končnih konsolidiranih računovodskih izkazov, ter nadzorne in kontrolne sisteme, ki se izvajajo za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij, da lahko zasnuje revizijske postopke, ki so primerni glede na okoliščine. Revizija v tem kontekstu zajema tudi ovrednotenje ustreznosti uporabljenih računovodskih politik in razumnost pripravljenih računovodskih ocen ter ovrednotenje splošne predstavitve končnih konsolidiranih računovodskih izkazov v letnih poročilih o dejavnostih.

| VI. | Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostni in ustrezni, da zagotavljajo osnovo za njegovo izjavo o zanesljivosti. |
| --- | --- |

VI.

Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostni in ustrezni, da zagotavljajo osnovo za njegovo izjavo o zanesljivosti.

Mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov

VII.

| VII. | Po mnenju Sodišča razen učinkov zadev, opisanih v odstavku VIII, „končni letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti“ v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje Skupnosti na dan 31. decembra 2006, rezultati njihovih operacij in denarni tokovi za leto, ki se je takrat končalo, pa so v skladu z določbami Finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. |
| --- | --- |

Po mnenju Sodišča razen učinkov zadev, opisanih v odstavku VIII, „končni letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti“ v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje Skupnosti na dan 31. decembra 2006, rezultati njihovih operacij in denarni tokovi za leto, ki se je takrat končalo, pa so v skladu z določbami Finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije.

| VIII. | Med revizijo Sodišča so bile ugotovljene napake pri zneskih, evidentiranih v računovodskem sistemu kot fakture/izjave o stroških in predfinanciranje, posledica katerih so za približno 201 milijon EUR previsoko navedene obveznosti in za približno 656 milijonov EUR previsoko naveden skupni znesek kratkoročnega in dolgoročnega predfinanciranja. |
| --- | --- |

VIII.

Med revizijo Sodišča so bile ugotovljene napake pri zneskih, evidentiranih v računovodskem sistemu kot fakture/izjave o stroških in predfinanciranje, posledica katerih so za približno 201 milijon EUR previsoko navedene obveznosti in za približno 656 milijonov EUR previsoko naveden skupni znesek kratkoročnega in dolgoročnega predfinanciranja.

| IX. | Ne da bi bilo zato vprašljivo mnenje iz odstavka VII, Sodišče opaža, da deloma zaradi zapletenega sistema finančnega upravljanja in kljub sprejetim izboljšavam pomanjkljivosti v računovodskih sistemih nekaterih institucij in generalnih direktoratov Komisije še vedno ogrožajo kakovost finančnih informacij (zlasti za ločitev proračunskih let in prejemke zaposlenih). Zaradi tega so bili po predstavitvi začasnih računovodskih izkazov sprejeti številni popravki. |
| --- | --- |

IX.

Ne da bi bilo zato vprašljivo mnenje iz odstavka VII, Sodišče opaža, da deloma zaradi zapletenega sistema finančnega upravljanja in kljub sprejetim izboljšavam pomanjkljivosti v računovodskih sistemih nekaterih institucij in generalnih direktoratov Komisije še vedno ogrožajo kakovost finančnih informacij (zlasti za ločitev proračunskih let in prejemke zaposlenih). Zaradi tega so bili po predstavitvi začasnih računovodskih izkazov sprejeti številni popravki.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij

X.

| X. | Po mnenju Sodišča pri prihodkih, obveznostih in plačilih za upravne odhodke, predpristopno strategijo, razen programa SAPARD, ter za zunanje ukrepe v plačilih, ki jih neposredno upravljajo in kontrolirajo delegacije Komisije, ni pomembnih napak. Na teh področjih se nadzorni in kontrolni sistemi izvajajo tako, da zagotavljajo ustrezno obvladovanje tveganja. Poleg tega je revizija odhodkov skupne kmetijske politike (SKP), ki jo je opravilo Sodišče, pokazala, da je pravilno izvajan integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) učinkovit sistem za omejevanje tveganja nepravilnih odhodkov, zlasti pri izvajanju sheme enotnega plačila. |
| --- | --- |

Po mnenju Sodišča pri prihodkih, obveznostih in plačilih za upravne odhodke, predpristopno strategijo, razen programa SAPARD, ter za zunanje ukrepe v plačilih, ki jih neposredno upravljajo in kontrolirajo delegacije Komisije, ni pomembnih napak. Na teh področjih se nadzorni in kontrolni sistemi izvajajo tako, da zagotavljajo ustrezno obvladovanje tveganja. Poleg tega je revizija odhodkov skupne kmetijske politike (SKP), ki jo je opravilo Sodišče, pokazala, da je pravilno izvajan integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) učinkovit sistem za omejevanje tveganja nepravilnih odhodkov, zlasti pri izvajanju sheme enotnega plačila.

| XI. | Ne da bi bilo zato vprašljivo mnenje iz odstavka X, Sodišče poudarja, da na področju predpristopne strategije v državah, ki so članice postale pred kratkim, in državah kandidatkah pri vseh programih in instrumentih še vedno obstajajo pomembna tveganja na ravni izvajalskih organizacij. |
| --- | --- |

XI.

Ne da bi bilo zato vprašljivo mnenje iz odstavka X, Sodišče poudarja, da na področju predpristopne strategije v državah, ki so članice postale pred kratkim, in državah kandidatkah pri vseh programih in instrumentih še vedno obstajajo pomembna tveganja na ravni izvajalskih organizacij.

| XII. | Po mnenju Sodišča na drugih področjih odhodkov napake še vedno pomembno vplivajo na plačila, čeprav na različnih ravneh, Komisija, države članice in druge države upravičenke pa morajo nadaljevati svoja prizadevanja za izvajanje ustreznih nadzornih in kontrolnih sistemov, da se izboljša obvladovanje pripadajočih tveganj. To je potrebno na naslednjih področjih: skupna kmetijska politika, strukturni ukrepi, notranje politike in zunanji ukrepi.






  (a) | Pri odhodkih SKP je Sodišče ugotovilo opazno znižanje ocenjene skupne stopnje napak v osnovnih transakcijah. Vendar ta stopnja še vedno ostaja tik nad pragom pomembnosti. Pri subvencijah SKP, ki jih ne pokriva IAKS, sistemi potrditve obračunov in pregledi po izvršenih plačilih nudijo omejeno zagotovilo glede skladnosti z zakonodajo Skupnosti. Poleg tega neodvisni organi, odgovorni za certificiranje računovodskih izkazov plačilnih agencij, zahtevkov za plačilo pomoči EU običajno ne preverjajo na kraju samem. |
| --- | --- | --- |

XII.

Po mnenju Sodišča na drugih področjih odhodkov napake še vedno pomembno vplivajo na plačila, čeprav na različnih ravneh, Komisija, države članice in druge države upravičenke pa morajo nadaljevati svoja prizadevanja za izvajanje ustreznih nadzornih in kontrolnih sistemov, da se izboljša obvladovanje pripadajočih tveganj. To je potrebno na naslednjih področjih: skupna kmetijska politika, strukturni ukrepi, notranje politike in zunanji ukrepi.

(a)

Pri odhodkih SKP je Sodišče ugotovilo opazno znižanje ocenjene skupne stopnje napak v osnovnih transakcijah. Vendar ta stopnja še vedno ostaja tik nad pragom pomembnosti. Pri subvencijah SKP, ki jih ne pokriva IAKS, sistemi potrditve obračunov in pregledi po izvršenih plačilih nudijo omejeno zagotovilo glede skladnosti z zakonodajo Skupnosti. Poleg tega neodvisni organi, odgovorni za certificiranje računovodskih izkazov plačilnih agencij, zahtevkov za plačilo pomoči EU običajno ne preverjajo na kraju samem.

| (b) | Pri strukturnih ukrepih je Sodišče ugotovilo, da so kontrolni sistemi v državah članicah na splošno neuspešni ali zmerno uspešni ter da Komisija izvaja le zmerno uspešen nadzor, s katerim bi ublažila tveganje, da kontrolni sistemi v državah članicah ne uspejo preprečiti previsoko navedenih ali neupravičenih odhodkov. Zato na povračilo odhodkov za projekte strukturnih politik vplivajo pomembne napake. |
| --- | --- |

(b)

Pri strukturnih ukrepih je Sodišče ugotovilo, da so kontrolni sistemi v državah članicah na splošno neuspešni ali zmerno uspešni ter da Komisija izvaja le zmerno uspešen nadzor, s katerim bi ublažila tveganje, da kontrolni sistemi v državah članicah ne uspejo preprečiti previsoko navedenih ali neupravičenih odhodkov. Zato na povračilo odhodkov za projekte strukturnih politik vplivajo pomembne napake.

| (c) | Pri notranjih politikah je revizija, ki jo je opravilo Sodišče, pokazala, da nadzorni in kontrolni sistemi ne zmanjšujejo dovolj pripadajočega tveganja povračil previsoko navedenih stroškov, kar povzroča pomembno stopnjo napak v plačilih upravičencem. |
| --- | --- |

(c)

Pri notranjih politikah je revizija, ki jo je opravilo Sodišče, pokazala, da nadzorni in kontrolni sistemi ne zmanjšujejo dovolj pripadajočega tveganja povračil previsoko navedenih stroškov, kar povzroča pomembno stopnjo napak v plačilih upravičencem.

| (d) | Na področju zunanjih ukrepov je bila kljub izboljšavam v Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemih odkrita pomembna stopnja napak na ravni izvajalskih organizacij, ki je posledica še vedno prisotnih pomanjkljivosti v sistemih, zasnovanih za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti na tej ravni. |
| --- | --- |

(d)

Na področju zunanjih ukrepov je bila kljub izboljšavam v Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemih odkrita pomembna stopnja napak na ravni izvajalskih organizacij, ki je posledica še vedno prisotnih pomanjkljivosti v sistemih, zasnovanih za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti na tej ravni.

| XIII. | Sodišče poudarja, da so njegove revizije na področju odhodkov SKP, strukturnih ukrepov in notranjih politik pokazale, da zapletena ali nejasna merila za upravičenost ali zapletene pravne zahteve močno vplivajo na zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij. Pri kmetijsko-okoljskih ukrepih na področju razvoja podeželja, na primer, so zaradi pogosto zapletenih pogojev napake običajno veliko bolj pogoste kot pri odhodkih SKP, ki niso povezani z razvojem podeželja. |
| --- | --- |

XIII.

Sodišče poudarja, da so njegove revizije na področju odhodkov SKP, strukturnih ukrepov in notranjih politik pokazale, da zapletena ali nejasna merila za upravičenost ali zapletene pravne zahteve močno vplivajo na zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij. Pri kmetijsko-okoljskih ukrepih na področju razvoja podeželja, na primer, so zaradi pogosto zapletenih pogojev napake običajno veliko bolj pogoste kot pri odhodkih SKP, ki niso povezani z razvojem podeželja.

| XIV. | Sodišče opaža izboljšave, ki jih je Komisija uvedla v zvezi z njenim okvirjem notranje kontrole in pozitivni učinek, ki ga imajo po eni strani na ocenjevanje delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov ter po drugi na učinek ustreznih pridržkov na zagotovila, ki jih nudijo izjave generalnih direktorjev Komisije. Vendar je Sodišče še vedno odkriva pomanjkljivosti v teh ocenah, predvsem glede njihovega učinka na zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij. |
| --- | --- |

XIV.

Sodišče opaža izboljšave, ki jih je Komisija uvedla v zvezi z njenim okvirjem notranje kontrole in pozitivni učinek, ki ga imajo po eni strani na ocenjevanje delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov ter po drugi na učinek ustreznih pridržkov na zagotovila, ki jih nudijo izjave generalnih direktorjev Komisije. Vendar je Sodišče še vedno odkriva pomanjkljivosti v teh ocenah, predvsem glede njihovega učinka na zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij.

27. september 2007

Hubert WEBER

Predsednik

| Evropsko računsko sodišče |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| INFORMACIJE V PODPORO IZJAVI O ZANESLJIVOSTI |
| Uvod |
| 1.1 | Računsko sodišče mora v skladu s členom 248 Pogodbe ES Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij („DAS“). Sodišče je s Pogodbo prav tako pooblaščeno, da to izjavo dopolni s posebnimi ocenami vseh glavnih področij dejavnosti Skupnosti. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

INFORMACIJE V PODPORO IZJAVI O ZANESLJIVOSTI

Uvod

1.1

Računsko sodišče mora v skladu s členom 248 Pogodbe ES Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij („DAS“). Sodišče je s Pogodbo prav tako pooblaščeno, da to izjavo dopolni s posebnimi ocenami vseh glavnih področij dejavnosti Skupnosti.

1.2

| 1.2 | Cilj dela, povezanega z ugotavljanjem zanesljivosti računovodskih izkazov Evropskih skupnosti, je pridobiti zadostne dokaze, na podlagi katerih je mogoče sprejeti sklep o tem, v kolikšni meri so bili prihodki, odhodki, sredstva in obveznosti pravilno evidentirani ter ali letni računovodski izkazi v vseh pomembnih vidikih prikazujejo pošteno sliko finančnega stanja na dan 31. decembra 2006 ter rezultate dejavnosti in denarne tokove za leto, ki se je izteklo (glej odstavke 1.6 do 1.37). |
| --- | --- |

Cilj dela, povezanega z ugotavljanjem zanesljivosti računovodskih izkazov Evropskih skupnosti, je pridobiti zadostne dokaze, na podlagi katerih je mogoče sprejeti sklep o tem, v kolikšni meri so bili prihodki, odhodki, sredstva in obveznosti pravilno evidentirani ter ali letni računovodski izkazi v vseh pomembnih vidikih prikazujejo pošteno sliko finančnega stanja na dan 31. decembra 2006 ter rezultate dejavnosti in denarne tokove za leto, ki se je izteklo (glej odstavke 1.6 do 1.37).

1.3

| 1.3 | Cilj dela, povezanega z ugotavljanjem zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij, je pridobiti zadostne posredne ali neposredne dokaze, na podlagi katerih je mogoče podati mnenje o tem, ali so te transakcije skladne z veljavnimi predpisi ali pogodbenimi določbami in ali so bile pravilno izračunane (glej odstavke 1.38 do 1.42 tega poglavja za horizontalna vprašanja ter poglavja 2 in 4 do 10 za podrobnosti). |
| --- | --- |

Cilj dela, povezanega z ugotavljanjem zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij, je pridobiti zadostne posredne ali neposredne dokaze, na podlagi katerih je mogoče podati mnenje o tem, ali so te transakcije skladne z veljavnimi predpisi ali pogodbenimi določbami in ali so bile pravilno izračunane (glej odstavke 1.38 do 1.42 tega poglavja za horizontalna vprašanja ter poglavja 2 in 4 do 10 za podrobnosti).

1.4

| 1.4 | Sodišče je znova namenilo posebno pozornost prizadevanjem Komisije za okrepitev njenega sistema notranjih kontrol in nadaljnjemu ukrepanju po akcijskih načrtih, ki so bili sprejeti v okviru časovnega načrta za integriran okvir notranje kontrole ali pa so priloženi letnim poročilom o dejavnostih in njihovemu zbirnemu poročilu za proračunsko leto 2006 in za prejšnja leta (glej poglavje 2). |
| --- | --- |

Sodišče je znova namenilo posebno pozornost prizadevanjem Komisije za okrepitev njenega sistema notranjih kontrol in nadaljnjemu ukrepanju po akcijskih načrtih, ki so bili sprejeti v okviru časovnega načrta za integriran okvir notranje kontrole ali pa so priloženi letnim poročilom o dejavnostih in njihovemu zbirnemu poročilu za proračunsko leto 2006 in za prejšnja leta (glej poglavje 2).

1.5

| 1.5 | Ker Komisija že več let ni predstavila kazalnikov (8), Sodišče poleg tega zagotavlja določene kazalnike za spremljanje napredka pri izboljševanju notranjih kontrol tako na splošno kot na vseh posameznih področjih prihodkov in odhodkov (glej priloge k temu poglavju ter k poglavjem 2 in 4 do 10). |
| --- | --- |

Ker Komisija že več let ni predstavila kazalnikov (8), Sodišče poleg tega zagotavlja določene kazalnike za spremljanje napredka pri izboljševanju notranjih kontrol tako na splošno kot na vseh posameznih področjih prihodkov in odhodkov (glej priloge k temu poglavju ter k poglavjem 2 in 4 do 10).

8

| 1.5 | Komisija je v letu 2006 prvič dala pobudo, da se v letno poročilo o dejavnostih za leto 2006 poleg ocen skladnosti s standardi notranjih kontrol vključi oddelek o „ključnih kazalnikih, ki podajajo razumno zagotovilo“ (oddelek 2.4), in da poročila o strukturnih skladih, tako kot ocene sistemov držav članic, vključujejo informacije o vložkih, učinkih, rezultatih in vplivu ukrepov Komisije za pridobitev zagotovila o zakonitosti in pravilnosti transakcij. |
| --- | --- |

1.5

Komisija je v letu 2006 prvič dala pobudo, da se v letno poročilo o dejavnostih za leto 2006 poleg ocen skladnosti s standardi notranjih kontrol vključi oddelek o „ključnih kazalnikih, ki podajajo razumno zagotovilo“ (oddelek 2.4), in da poročila o strukturnih skladih, tako kot ocene sistemov držav članic, vključujejo informacije o vložkih, učinkih, rezultatih in vplivu ukrepov Komisije za pridobitev zagotovila o zakonitosti in pravilnosti transakcij.

Tri četrtine generalnih direktoratov so predložile kazalnike o zakonitosti in pravilnosti v letu 2006, vključno z vsemi večjimi sektorji, ki uporabljajo proračun.

Od letnih poročil o dejavnostih za leto 2007 naprej bo uporaba kazalnikov obvezna.

Zanesljivost računovodskih izkazov

Splošno ozadje

| 1.6 | Opažanja Sodišča se nanašajo na končne letne računovodske izkaze za proračunsko leto 2006, ki jih je pripravil računovodja Komisije in odobrila Komisija v skladu s členom 129 Finančne uredbe z dne 25. junija 2002, Sodišču pa so bili poslani do 31. julija 2007. Računovodski izkazi zajemajo „konsolidirane računovodske izkaze“, ki vsebujejo zlasti bilanco stanja, v kateri so navedena sredstva in obveznosti ob koncu leta, ter „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“, ki zajemajo prihodke in odhodke za dano leto. |
| --- | --- |

1.6

Opažanja Sodišča se nanašajo na končne letne računovodske izkaze za proračunsko leto 2006, ki jih je pripravil računovodja Komisije in odobrila Komisija v skladu s členom 129 Finančne uredbe z dne 25. junija 2002, Sodišču pa so bili poslani do 31. julija 2007. Računovodski izkazi zajemajo „konsolidirane računovodske izkaze“, ki vsebujejo zlasti bilanco stanja, v kateri so navedena sredstva in obveznosti ob koncu leta, ter „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“, ki zajemajo prihodke in odhodke za dano leto.

1.7

| 1.7 | Letni računovodski izkazi za leto 2006 so drugi niz izkazov, pripravljenih po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki sta ga Evropski skupnosti uvedli v letu 2005 na podlagi določb Finančne uredbe (zlasti členov 123 do 138) (9). V primerjavi z letnimi računovodskimi izkazi za leto 2005 je prišlo do naslednjih večjih sprememb: |
| --- | --- |

Letni računovodski izkazi za leto 2006 so drugi niz izkazov, pripravljenih po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki sta ga Evropski skupnosti uvedli v letu 2005 na podlagi določb Finančne uredbe (zlasti členov 123 do 138) (9). V primerjavi z letnimi računovodskimi izkazi za leto 2005 je prišlo do naslednjih večjih sprememb:

9

| — | konsolidirani so bili računovodski izkazi 24 agencij v primerjavi s 16 v letu 2005, |
| --- | --- |

—

konsolidirani so bili računovodski izkazi 24 agencij v primerjavi s 16 v letu 2005,

| — | podane so podrobnejše informacije o različnih oblikah izterjave odhodkov Komisije, |
| --- | --- |

—

podane so podrobnejše informacije o različnih oblikah izterjave odhodkov Komisije,

| — | računovodje vseh institucij in agencij, katerih izkazi so bili konsolidirani v končnih konsolidiranih računovodskih izkazih, so podpisali računovodske izkaze svojih institucij, računovodja Komisije pa je podal izjavo, da je pridobil razumno zagotovilo, da konsolidirani računovodski izkazi v vseh pomembnih vidikih predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

—

računovodje vseh institucij in agencij, katerih izkazi so bili konsolidirani v končnih konsolidiranih računovodskih izkazih, so podpisali računovodske izkaze svojih institucij, računovodja Komisije pa je podal izjavo, da je pridobil razumno zagotovilo, da konsolidirani računovodski izkazi v vseh pomembnih vidikih predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskih skupnosti.

1.8

| 1.8 | Računovodja Komisije je na zahtevo Sodišča temu poslal poslovodsko predstavitev, ki potrjuje, da so ob upoštevanju določenih omejitev končni računovodski izkazi celoviti in zanesljivi (glej odstavke 1.30 in 2.23 do 2.25). |
| --- | --- |

Računovodja Komisije je na zahtevo Sodišča temu poslal poslovodsko predstavitev, ki potrjuje, da so ob upoštevanju določenih omejitev končni računovodski izkazi celoviti in zanesljivi (glej odstavke 1.30 in 2.23 do 2.25).

Obseg revizije in revizijski pristop

| 1.9 | Sodišče je nadaljevalo revizijo posodobitve računovodskega sistema Skupnosti (10). Na tretji stopnji revizije (11) se je Sodišče osredotočilo na naslednje elemente: |
| --- | --- |

1.9

Sodišče je nadaljevalo revizijo posodobitve računovodskega sistema Skupnosti (10). Na tretji stopnji revizije (11) se je Sodišče osredotočilo na naslednje elemente:

10

11

| — | oceno, ali ukrepi, ki se izvajajo znotraj Komisije za odpravo pomanjkljivosti v novem okviru računovodskega poročanja in računovodskih sistemih nekaterih generalnih direktoratov (12), prispevajo k zagotavljanju razumnega zagotovila, da so računovodski izkazi resnični in pošteni (glej odstavke 1.13 do 1.21), |
| --- | --- |

—

oceno, ali ukrepi, ki se izvajajo znotraj Komisije za odpravo pomanjkljivosti v novem okviru računovodskega poročanja in računovodskih sistemih nekaterih generalnih direktoratov (12), prispevajo k zagotavljanju razumnega zagotovila, da so računovodski izkazi resnični in pošteni (glej odstavke 1.13 do 1.21),

12

| — | preverjanje zanesljivosti računovodskih izkazov za leto 2006, s poudarkom na elementih, ki so bili prvič zajeti v računovodskih izkazih za leto 2005 in za katere so bili uvedeni pridržki (13) (predfinanciranje in z njim povezana jamstva, fakture/izjave o stroških in ločitev proračunskih let) (glej odstavke 1.22 do 1.37). |
| --- | --- |

—

preverjanje zanesljivosti računovodskih izkazov za leto 2006, s poudarkom na elementih, ki so bili prvič zajeti v računovodskih izkazih za leto 2005 in za katere so bili uvedeni pridržki (13) (predfinanciranje in z njim povezana jamstva, fakture/izjave o stroških in ločitev proračunskih let) (glej odstavke 1.22 do 1.37).

13

| 1.9 | Komisija je 21. junija 2007 objavila poročilo o napredku, doseženem do 31. marca 2007, pri posodobitvi računovodskega sistema (COM(2007) 343 konč.), v katerem med drugim poroča, da so bili projekti večinoma izpeljani v skladu s projektnim načrtom za obdobje 2006–2007 ter da se je načrt izboljšav informacijskih sistemov posodobil in podaljšal na leto 2008. V vseh generalnih direktoratih je bil dosežen napredek pri izboljšanju kontrolnega okolja in kakovosti računovodskih podatkov. Poročilo navaja precejšen napredek pri razvoju informacijskega sistema ABAC, poleg tega sta med letom na sistem ABAC prešli dve instituciji in šest agencij. Prehod računovodskih izkazov Evropskega razvojnega sklada (ERS) na ABAC je pripravljen in službe Komisije si prizadevajo, da bi ga izpeljale leta 2008. |
| --- | --- |

1.9

Komisija je 21. junija 2007 objavila poročilo o napredku, doseženem do 31. marca 2007, pri posodobitvi računovodskega sistema (COM(2007) 343 konč.), v katerem med drugim poroča, da so bili projekti večinoma izpeljani v skladu s projektnim načrtom za obdobje 2006–2007 ter da se je načrt izboljšav informacijskih sistemov posodobil in podaljšal na leto 2008. V vseh generalnih direktoratih je bil dosežen napredek pri izboljšanju kontrolnega okolja in kakovosti računovodskih podatkov. Poročilo navaja precejšen napredek pri razvoju informacijskega sistema ABAC, poleg tega sta med letom na sistem ABAC prešli dve instituciji in šest agencij. Prehod računovodskih izkazov Evropskega razvojnega sklada (ERS) na ABAC je pripravljen in službe Komisije si prizadevajo, da bi ga izpeljale leta 2008.

Krepitev prehoda na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka

Splošni dosežki

| 1.10 | Računovodja Komisije je uvedel vrsto ukrepov za konsolidacijo prehoda na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka, med katerimi so tudi mesečni pregledi za odkrivanje nedoslednosti v evidentiranju predfinanciranja. |
| --- | --- |

1.10

Računovodja Komisije je uvedel vrsto ukrepov za konsolidacijo prehoda na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka, med katerimi so tudi mesečni pregledi za odkrivanje nedoslednosti v evidentiranju predfinanciranja.

| 1.10 | Ti ukrepi se bodo stalno izboljševali v okviru tekočih projektov, ki so namenjeni izboljšanju kakovosti računovodskih informacij. |
| --- | --- |

1.10

Ti ukrepi se bodo stalno izboljševali v okviru tekočih projektov, ki so namenjeni izboljšanju kakovosti računovodskih informacij.

| 1.11 | Ti ukrepi so prispevali h krepitvi okvira računovodskega poročanja in računovodskih sistemov. Kljub temu še vedno obstajajo določene pomanjkljivosti, ki ogrožajo kakovost računovodskih podatkov (glej odstavke 1.13 do 1.21). V 
  tabeli 1.1
  so prikazani nadaljnji ukrepi v zvezi s pridržki, ki jih je Sodišče izrazilo glede zanesljivosti računovodskih izkazov v svoji izjavi o zanesljivosti za proračunsko leto 2005, in v zvezi z drugimi vprašanji, na katera je opozorilo Sodišče, ki so se uredila ali jih je treba še reševati v okviru ukrepov, ki jih je Komisija sprejela za konsolidacijo prehoda na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka. |
| --- | --- |

1.11

Ti ukrepi so prispevali h krepitvi okvira računovodskega poročanja in računovodskih sistemov. Kljub temu še vedno obstajajo določene pomanjkljivosti, ki ogrožajo kakovost računovodskih podatkov (glej odstavke 1.13 do 1.21). V 
  tabeli 1.1
  so prikazani nadaljnji ukrepi v zvezi s pridržki, ki jih je Sodišče izrazilo glede zanesljivosti računovodskih izkazov v svoji izjavi o zanesljivosti za proračunsko leto 2005, in v zvezi z drugimi vprašanji, na katera je opozorilo Sodišče, ki so se uredila ali jih je treba še reševati v okviru ukrepov, ki jih je Komisija sprejela za konsolidacijo prehoda na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka.

tabeli 1.1

| 1.11 | Komisija še naprej izboljšuje svoj računovodski okvir in sisteme. Meni, da se preostala tveganja rešujejo ustrezno in da ne vplivajo pomembno na računovodske izkaze za leto 2006. |
| --- | --- |

1.11

Komisija še naprej izboljšuje svoj računovodski okvir in sisteme. Meni, da se preostala tveganja rešujejo ustrezno in da ne vplivajo pomembno na računovodske izkaze za leto 2006.

Glej odgovore na odstavke 1.15 do 1.21 ter tudi na odstavke 1.28, 1.31, 1.33 in 1.37.

Tabela 1.1 – Nadaljnji ukrepi v zvezi s pridržki, izraženimi v izjavi Sodišča o zanesljivosti računovodskih izkazov za leto 2005, in nekaterimi drugimi opažanji iz Letnega poročila za proračunsko leto 2005

| Pridržki v izjavi o zanesljivosti za leto 2005 | Odgovori v Letnem poročilu za leto 2005 | Razvoj dogodkov | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| V okviru zapletenega proračunskega leta se obstoječi okvir računovodskega poročanja ni dosledno uporabljal, zlasti za ločitev proračunskih let, in | Pri pripravi računovodskih izkazov za leto 2006 bo glede ločitve proračunskih let opravljenega več poglobljenega preizkušanja in kontrol glede na izkušnje iz prvega leta uporabe računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Poleg tega bo Komisija okrepila svoje kontrole nad uporabo metodologije za ločitev proračunskih let. | Da bi okrepile postopke za ločitev proračunskih let, so službe računovodje Komisije generalnim direktoratom zagotovile poročila in postopek za naknadno preizkušanje postopka ločitve proračunskih let. Vendar tega preizkušanja niso izvedli vsi generalni direktorati. Poleg tega je bilo znova opaženih več pomanjkljivosti v zvezi z ločitvijo proračunskih let, ki so negativno vplivale na začasne računovodske izkaze. Po izvedenih popravkih te pomanjkljivosti niso vplivale na končne računovodske izkaze. | Glej odgovor na odstavek 1.18. |
| računovodski sistemi v nekaterih generalnih direktoratih Komisije niso mogli zagotoviti kakovosti finančnih informacij. | Potrjevanje lokalnih sistemov je dokaj nova dejavnost. Ker se stanje stalno razvija, mora skupina za potrjevanje v računovodskih službah slediti temu razvoju in je junija 2006 tudi uvedla postopek za spremembe v lokalnih sistemih. Računovodske službe so odločene, da bodo nadalje spremljale vprašanja in zadeve za nadaljnjo obravnavo, navedene v poročilih o potrjevanju za leto 2005. | Pri več lokalnih sistemih je bila potrditev računovodje pogojna ali začasno odložena. Revizija Sodišča je potrdila, da so bile odločitve računovodje Komisije dobro utemeljene: nerešena vprašanja in zadeve so bila pomembna. Sodišče meni, da bi moral generalni direktor za proračun glede na to, da so se težave nadaljevale, sprejeti poseben pridržek na področju teh vprašanj. | Glej odgovor na odstavek 1.17.


  Glede na ustvarjen napredek ni bila potrebna rezervacija za dejavnosti v letu 2006. |
| Pri zneskih, evidentiranih v računovodskem sistemu kot predfinanciranje in fakture/izjave o stroških, so bile tako v začetni kot v končni bilanci stanja ugotovljene napake, ki so povzročile, da so bila neto sredstva v začetni bilanci stanja navedena za približno 132 milijonov EUR previsoko, v končni bilanci stanja pa za približno 314 milijonov EUR previsoko. | Komisija bo preučila transakcije, ki vsebujejo napake. | Raven napak, ugotovljenih pri predfinanciranju in fakturah/izjavah o stroških, je glede pogostosti in finančnega učinka še vedno pomembna pri zadevnih postavkah bilance stanja. Vendar kot celota ni pomembna. | Glej odgovora na odstavka 1.28 in 1.31. |
| Revizija je potrdila splošni pridržek generalnega direktorja za izobraževanje in kulturo, ki zajema pomanjkanje zagotovila glede pravilnosti njegovega deleža v skupnih zneskih, zajetih v konsolidirani začetni in končni bilanci stanja. | Nedosledno obravnavanje zahtev računovodstva na podlagi poslovnega dogodka v lokalnem računovodskem sistemu je privedlo do razlik v začetnih in končnih stanjih sredstev. Spremembe lokalnega sistema se izvajajo in bodo zagotovile pravilno obravnavo transakcij v prihodnosti. Prav tako se izvajajo popravki preteklih napak, kar bi moralo biti dokončano do konca leta 2006. | Sodišče je z revizijo ugotovilo, da se je zaradi sprejetih ukrepov kakovost računovodskih podatkov izboljšala. Vendar še vedno obstajajo določene pomanjkljivosti (zlasti neustrezno dokumentiranje). | Glej odgovore na odstavke 1.19 do 1.21. |
| Nekatera druga opažanja v okviru Letnega poročila za leto 2005 | Odgovori v Letnem poročilu za leto 2005 | Razvoj stanja | |
| Računovodja Komisije v zvezi z obsegom konsolidacije, novo strukturo in predstavitvijo bilance stanja ter revidirano obravnavo pokojninskih obveznosti Skupnosti ni ravnal povsem v skladu z računovodskimi pravili št. 1, 2 in 12. Ker se je razumevanje teh vprašanj od sprejetja računovodskih pravil poglobilo, je treba uvesti potrebne spremembe. | Računovodska pravila št. 1, 2 in 12 bodo prilagojena. | Računovodja Komisije je oktobra 2006 sprejel spremembe teh računovodskih pravil. | |
| Drugačno naravo obveznosti, ki se pokrivajo z zneski, vpoklicanimi iz držav članic, zlasti kratkoročno in dolgoročno naravo teh zneskov, bi bilo treba dodatno pojasniti. | Različna narava je razkrita v pojasnilu k bilanci stanja. | Sodišče še vedno meni, da bi bilo treba drugačno naravo obveznosti, ki se pokrivajo z zneski, vpoklicanimi iz držav članic, zlasti leta, ko jih je treba poravnati, dodatno pojasniti. | Glej odgovor na odstavek 1.33. |
| Čeprav pojasnila h konsolidiranim računovodskim izkazom vsebujejo več informacij o morebitnih popravkih, pa v njih ni opredeljen znesek odhodkov, ki so lahko predmet postopkov preverjanja in potrditve obračunov. | Popravki, ki bodo sprejeti v prihodnjih odločbah o skladnosti (Jamstveni oddelek EKUJS) so v računovodskih izkazih Komisije razkriti kot pogojna sredstva. | V primerjavi z letom 2005 vsebujejo pojasnila k letnim računovodskim izkazom dodatne informacije o tem, da bodo nekatere transakcije verjetno pozneje še popravljene. Vendar za preteklost znesek (in področja) odhodkov, ki so lahko predmet postopkov preverjanja in potrditve obračunov, ni razkrit. | Glej odgovor na odstavek 1.34. |

Pridržki v izjavi o zanesljivosti za leto 2005

Odgovori v Letnem poročilu za leto 2005

Razvoj dogodkov

Odgovor Komisije

V okviru zapletenega proračunskega leta se obstoječi okvir računovodskega poročanja ni dosledno uporabljal, zlasti za ločitev proračunskih let, in

Pri pripravi računovodskih izkazov za leto 2006 bo glede ločitve proračunskih let opravljenega več poglobljenega preizkušanja in kontrol glede na izkušnje iz prvega leta uporabe računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Poleg tega bo Komisija okrepila svoje kontrole nad uporabo metodologije za ločitev proračunskih let.

Da bi okrepile postopke za ločitev proračunskih let, so službe računovodje Komisije generalnim direktoratom zagotovile poročila in postopek za naknadno preizkušanje postopka ločitve proračunskih let. Vendar tega preizkušanja niso izvedli vsi generalni direktorati. Poleg tega je bilo znova opaženih več pomanjkljivosti v zvezi z ločitvijo proračunskih let, ki so negativno vplivale na začasne računovodske izkaze. Po izvedenih popravkih te pomanjkljivosti niso vplivale na končne računovodske izkaze.

Glej odgovor na odstavek 1.18.

Glej odgovor na odstavek 1.18.

računovodski sistemi v nekaterih generalnih direktoratih Komisije niso mogli zagotoviti kakovosti finančnih informacij.

Potrjevanje lokalnih sistemov je dokaj nova dejavnost. Ker se stanje stalno razvija, mora skupina za potrjevanje v računovodskih službah slediti temu razvoju in je junija 2006 tudi uvedla postopek za spremembe v lokalnih sistemih. Računovodske službe so odločene, da bodo nadalje spremljale vprašanja in zadeve za nadaljnjo obravnavo, navedene v poročilih o potrjevanju za leto 2005.

Pri več lokalnih sistemih je bila potrditev računovodje pogojna ali začasno odložena. Revizija Sodišča je potrdila, da so bile odločitve računovodje Komisije dobro utemeljene: nerešena vprašanja in zadeve so bila pomembna. Sodišče meni, da bi moral generalni direktor za proračun glede na to, da so se težave nadaljevale, sprejeti poseben pridržek na področju teh vprašanj.

Glej odgovor na odstavek 1.17.

Glej odgovor na odstavek 1.17.

Glede na ustvarjen napredek ni bila potrebna rezervacija za dejavnosti v letu 2006.

Glede na ustvarjen napredek ni bila potrebna rezervacija za dejavnosti v letu 2006.

Pri zneskih, evidentiranih v računovodskem sistemu kot predfinanciranje in fakture/izjave o stroških, so bile tako v začetni kot v končni bilanci stanja ugotovljene napake, ki so povzročile, da so bila neto sredstva v začetni bilanci stanja navedena za približno 132 milijonov EUR previsoko, v končni bilanci stanja pa za približno 314 milijonov EUR previsoko.

Komisija bo preučila transakcije, ki vsebujejo napake.

Raven napak, ugotovljenih pri predfinanciranju in fakturah/izjavah o stroških, je glede pogostosti in finančnega učinka še vedno pomembna pri zadevnih postavkah bilance stanja. Vendar kot celota ni pomembna.

Glej odgovora na odstavka 1.28 in 1.31.

Glej odgovora na odstavka 1.28 in 1.31.

Revizija je potrdila splošni pridržek generalnega direktorja za izobraževanje in kulturo, ki zajema pomanjkanje zagotovila glede pravilnosti njegovega deleža v skupnih zneskih, zajetih v konsolidirani začetni in končni bilanci stanja.

Nedosledno obravnavanje zahtev računovodstva na podlagi poslovnega dogodka v lokalnem računovodskem sistemu je privedlo do razlik v začetnih in končnih stanjih sredstev. Spremembe lokalnega sistema se izvajajo in bodo zagotovile pravilno obravnavo transakcij v prihodnosti. Prav tako se izvajajo popravki preteklih napak, kar bi moralo biti dokončano do konca leta 2006.

Sodišče je z revizijo ugotovilo, da se je zaradi sprejetih ukrepov kakovost računovodskih podatkov izboljšala. Vendar še vedno obstajajo določene pomanjkljivosti (zlasti neustrezno dokumentiranje).

Glej odgovore na odstavke 1.19 do 1.21.

Glej odgovore na odstavke 1.19 do 1.21.

Nekatera druga opažanja v okviru Letnega poročila za leto 2005

Odgovori v Letnem poročilu za leto 2005

Razvoj stanja

Računovodja Komisije v zvezi z obsegom konsolidacije, novo strukturo in predstavitvijo bilance stanja ter revidirano obravnavo pokojninskih obveznosti Skupnosti ni ravnal povsem v skladu z računovodskimi pravili št. 1, 2 in 12. Ker se je razumevanje teh vprašanj od sprejetja računovodskih pravil poglobilo, je treba uvesti potrebne spremembe.

Računovodska pravila št. 1, 2 in 12 bodo prilagojena.

Računovodja Komisije je oktobra 2006 sprejel spremembe teh računovodskih pravil.

Drugačno naravo obveznosti, ki se pokrivajo z zneski, vpoklicanimi iz držav članic, zlasti kratkoročno in dolgoročno naravo teh zneskov, bi bilo treba dodatno pojasniti.

Različna narava je razkrita v pojasnilu k bilanci stanja.

Sodišče še vedno meni, da bi bilo treba drugačno naravo obveznosti, ki se pokrivajo z zneski, vpoklicanimi iz držav članic, zlasti leta, ko jih je treba poravnati, dodatno pojasniti.

Glej odgovor na odstavek 1.33.

Glej odgovor na odstavek 1.33.

Čeprav pojasnila h konsolidiranim računovodskim izkazom vsebujejo več informacij o morebitnih popravkih, pa v njih ni opredeljen znesek odhodkov, ki so lahko predmet postopkov preverjanja in potrditve obračunov.

Popravki, ki bodo sprejeti v prihodnjih odločbah o skladnosti (Jamstveni oddelek EKUJS) so v računovodskih izkazih Komisije razkriti kot pogojna sredstva.

V primerjavi z letom 2005 vsebujejo pojasnila k letnim računovodskim izkazom dodatne informacije o tem, da bodo nekatere transakcije verjetno pozneje še popravljene. Vendar za preteklost znesek (in področja) odhodkov, ki so lahko predmet postopkov preverjanja in potrditve obračunov, ni razkrit.

Glej odgovor na odstavek 1.34.

Glej odgovor na odstavek 1.34.

Sprememba računovodskih pravil

| 1.12 | Ob upoštevanju izsledkov revizije računovodskih izkazov za leto 2005, ki jo je izvedlo Sodišče, je računovodja Komisije po posvetovanju s Svetovalnim odborom za računovodska pravila spremenil računovodska pravila št. 1, 2 in 12 glede obsega konsolidacije, strukture in predstavitve bilance stanja ter obravnavanja pokojninskih obveznosti Komisije (14). Računovodski izkazi za leto 2006 so bili pripravljeni ob upoštevanju teh računovodskih pravil. |
| --- | --- |

1.12

Ob upoštevanju izsledkov revizije računovodskih izkazov za leto 2005, ki jo je izvedlo Sodišče, je računovodja Komisije po posvetovanju s Svetovalnim odborom za računovodska pravila spremenil računovodska pravila št. 1, 2 in 12 glede obsega konsolidacije, strukture in predstavitve bilance stanja ter obravnavanja pokojninskih obveznosti Komisije (14). Računovodski izkazi za leto 2006 so bili pripravljeni ob upoštevanju teh računovodskih pravil.

14

Potrditev lokalnih podrejenih računovodskih sistemov

| 1.13 | Trenutno 19 generalnih direktoratov uporablja svoje informacijske sisteme za finančno poslovodenje in za vnašanje transakcij, ki se prek vmesnika pošljejo v osrednji računovodski sistem (ABAC). |
| --- | --- |

1.13

Trenutno 19 generalnih direktoratov uporablja svoje informacijske sisteme za finančno poslovodenje in za vnašanje transakcij, ki se prek vmesnika pošljejo v osrednji računovodski sistem (ABAC).

1.14

| 1.14 | Službe računovodje Komisije so za proračunsko leto 2006 izvedle nadaljnje ukrepanje na podlagi lanskih ugotovitev (15). Poleg tega je bilo v okviru cikličnega pristopa, katerega namen je popolno pokritje služb Komisije v srednjeročnem obdobju, poglobljeno pregledanih dodatnih devet služb (16). |
| --- | --- |

Službe računovodje Komisije so za proračunsko leto 2006 izvedle nadaljnje ukrepanje na podlagi lanskih ugotovitev (15). Poleg tega je bilo v okviru cikličnega pristopa, katerega namen je popolno pokritje služb Komisije v srednjeročnem obdobju, poglobljeno pregledanih dodatnih devet služb (16).

15

16

1.15

| 1.15 | Računovodja Komisije za proračunsko leto 2006 ni mogel zagotoviti potrditve lokalnih sistemov v Uradu za sodelovanje EuropeAid (17), Generalnem direktoratu za izobraževanje in kulturo (18) ter v Generalnem direktoratu za zunanje odnose (19). Poleg tega sta število in pomembnost vprašanj in zadev, ki jih je treba dodatno obravnavati, ostala približno enaka kot v končnem poročilu o potrjevanju za proračunsko leto 2005 (20). |
| --- | --- |

Računovodja Komisije za proračunsko leto 2006 ni mogel zagotoviti potrditve lokalnih sistemov v Uradu za sodelovanje EuropeAid (17), Generalnem direktoratu za izobraževanje in kulturo (18) ter v Generalnem direktoratu za zunanje odnose (19). Poleg tega sta število in pomembnost vprašanj in zadev, ki jih je treba dodatno obravnavati, ostala približno enaka kot v končnem poročilu o potrjevanju za proračunsko leto 2005 (20).

17

18

19

20

| 1.15 | Uvajanje novih programov in odpravljanje težav v lokalnih sistemih sta lahko precej dolgotrajna, zlasti kadar gre za spremembe informacijskih sistemov. Poleg tega se mora osebje usposobiti za njihovo uporabo, če naj zagotovijo predvidene prednosti. |
| --- | --- |

1.15

Uvajanje novih programov in odpravljanje težav v lokalnih sistemih sta lahko precej dolgotrajna, zlasti kadar gre za spremembe informacijskih sistemov. Poleg tega se mora osebje usposobiti za njihovo uporabo, če naj zagotovijo predvidene prednosti.

V letu 2006 je bil dosežen pomemben napredek v zvezi s tremi službami, na katere je opozorilo Sodišče. V Uradu za sodelovanje Europe Aid je bilo opravljenega veliko dela na lokalnem informacijskem sistemu CRIS in na koncu leta je zadovoljivo začela delovati že večina novosti, ki so jih razvili.

Kar zadeva Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo, so bila prizadevanja v letu 2006 usmerjena v vzpostavitev ustreznih začasnih rešitev pred zamenjavo lokalnega informacijskega sistema generalnega direktorata.

V začetku leta 2007 je bil uveden modul ABAC Delegation.

Računovodja Komisije bo leta 2007 pregledal vse tri sisteme in se na koncu leta odločil, ali so bile izboljšave dovolj dobre, da lahko jamčijo za potrditev sistemov.

Medtem ko se na splošno ni zmanjšalo število zadev, ki jih je treba spremljati in globlje proučiti, se je število generalnih direktoratov, na katere se nanašajo te pripombe, skoraj podvojilo (s 13 generalnih direktoratov in služb v letu 2005 na 22 v letu 2006). To kaže, da se je precej znižalo povprečno število nerešenih zadev na generalni direktorat. Ta številka bi se morala v letu 2007 zaradi nadaljnjega napredka, ki so ga dosegli vsi zadevni generalni direktorati/službe, še naprej zmanjševati.

| 1.16 | V treh (21) od devetih služb, ki so jih podrobno pregledale službe računovodje Komisije, so se pokazala pomembna tveganja pri njihovih postopkih za ločitev proračunskih let. To je privedlo do pogojne potrditve lokalnih sistemov v končnem poročilu o potrjevanju za proračunsko leto 2006. Vendar je računovodja po preverjanju postopkov za ločitev proračunskih let in dokončanje poročil o potrditvi za tri generalne direktorate (za informacijsko družbo in medije, za energetiko in promet ter Skupno raziskovalno središče) izdal brezpogojne potrditve z enim pridržkom za Skupno raziskovalno središče, ki pa se ni nanašal na računovodstvo. |
| --- | --- |

1.16

V treh (21) od devetih služb, ki so jih podrobno pregledale službe računovodje Komisije, so se pokazala pomembna tveganja pri njihovih postopkih za ločitev proračunskih let. To je privedlo do pogojne potrditve lokalnih sistemov v končnem poročilu o potrjevanju za proračunsko leto 2006. Vendar je računovodja po preverjanju postopkov za ločitev proračunskih let in dokončanje poročil o potrditvi za tri generalne direktorate (za informacijsko družbo in medije, za energetiko in promet ter Skupno raziskovalno središče) izdal brezpogojne potrditve z enim pridržkom za Skupno raziskovalno središče, ki pa se ni nanašal na računovodstvo.

21

1.17

| 1.17 | Revizija Sodišča je potrdila, da so bile odločitve računovodje Komisije dobro utemeljene: nerešena vprašanja in zadeve so bile pomembne. Sodišče meni, da bi moral generalni direktor za proračun glede na nadaljevanje teh težav sprejeti poseben pridržek glede teh vprašanj. |
| --- | --- |

Revizija Sodišča je potrdila, da so bile odločitve računovodje Komisije dobro utemeljene: nerešena vprašanja in zadeve so bile pomembne. Sodišče meni, da bi moral generalni direktor za proračun glede na nadaljevanje teh težav sprejeti poseben pridržek glede teh vprašanj.

| 1.17 | V letno poročilo o dejavnostih za leto 2005 je bil vključen splošni pridržek v času, ko Komisija še ni dokončala prvega niza računovodskih izkazov po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Upoštevani so tudi precejšnji izzivi, s katerimi se službe Komisije srečujejo pri uporabi novih računovodskih pravil, in težave, ki se pojavljajo med postopkom potrjevanja lokalnih sistemov. |
| --- | --- |

1.17

V letno poročilo o dejavnostih za leto 2005 je bil vključen splošni pridržek v času, ko Komisija še ni dokončala prvega niza računovodskih izkazov po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Upoštevani so tudi precejšnji izzivi, s katerimi se službe Komisije srečujejo pri uporabi novih računovodskih pravil, in težave, ki se pojavljajo med postopkom potrjevanja lokalnih sistemov.

Prvi dokončni rezultati novega sistema so bili testirani in dokumentirani, ko je računovodja Komisije pripravil letne računovodske izkaze za leto 2005. Od takrat se je še naprej dosegal občuten napredek pri pojasnjevanju uporabe novih računovodskih pravil za pripravo letnih računovodskih izkazov in tudi izboljšanje lokalnih sistemov.

Zaradi doseženega napredka v letno poročilo o dejavnostih za leto 2006 ni bilo treba vključiti pridržka.

Krepitev postopkov za ločitev proračunskih let

| 1.18 | Ker se je ločitev proračunskih let prvič izvajala v letu 2005, niso na voljo nobene metode za primerjanje uspešnosti, po katerih bi preverjali ustreznost metodologij. Zaradi te težave so službe računovodje Komisije generalnim direktoratom pripravile postopek za naknadno preizkušanje podatkov o ločitvi proračunskih let in prvo poročilo, v katerem so bili združeni podatki iz proračunskih virov in splošnega računovodstva. Namen tega je bil zlasti zagotoviti doslednost metod in postopkov za ločitev proračunskih let. Vendar nekateri generalni direktorati niso naknadno preizkusili metodologij za ločitev proračunskih let (22). To je negativno vplivalo na zanesljivost računovodskih podatkov, zajetih v začasne računovodske izkaze, vendar po izvedenih popravkih ni vplivalo na končne računovodske izkaze (glej odstavek 1.32). |
| --- | --- |

1.18

Ker se je ločitev proračunskih let prvič izvajala v letu 2005, niso na voljo nobene metode za primerjanje uspešnosti, po katerih bi preverjali ustreznost metodologij. Zaradi te težave so službe računovodje Komisije generalnim direktoratom pripravile postopek za naknadno preizkušanje podatkov o ločitvi proračunskih let in prvo poročilo, v katerem so bili združeni podatki iz proračunskih virov in splošnega računovodstva. Namen tega je bil zlasti zagotoviti doslednost metod in postopkov za ločitev proračunskih let. Vendar nekateri generalni direktorati niso naknadno preizkusili metodologij za ločitev proračunskih let (22). To je negativno vplivalo na zanesljivost računovodskih podatkov, zajetih v začasne računovodske izkaze, vendar po izvedenih popravkih ni vplivalo na končne računovodske izkaze (glej odstavek 1.32).

22

| 1.18 | Komisija si je v letu 2006 močno prizadevala za izboljšanje predvidevanja zneskov za ločitev proračunskih let, kot so podrobneje navedeni v odstavku 1.32. Vendar so za transakcije, ki še potekajo in katerih življenjski cikel lahko znaša do 7 let, zaradi pomanjkanja informacij od upravičencev skladov ES o tekočem delu in prisilnih pravnih sredstev, da bi jih pridobili, nekatere službe ugotavljale, da težko nadaljujejo preskušanje metodologij za ločitev proračunskih let. |
| --- | --- |

1.18

Komisija si je v letu 2006 močno prizadevala za izboljšanje predvidevanja zneskov za ločitev proračunskih let, kot so podrobneje navedeni v odstavku 1.32. Vendar so za transakcije, ki še potekajo in katerih življenjski cikel lahko znaša do 7 let, zaradi pomanjkanja informacij od upravičencev skladov ES o tekočem delu in prisilnih pravnih sredstev, da bi jih pridobili, nekatere službe ugotavljale, da težko nadaljujejo preskušanje metodologij za ločitev proračunskih let.

Ukrepi, ki se nanašajo na Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo

| 1.19 | Revizija Sodišča za leto 2005 je potrdila splošni pridržek generalnega direktorja za izobraževanje in kulturo glede celovitosti in pravilnosti računovodskih izkazov tega generalnega direktorata. Glede na to, kako pogoste so bile opustitve in dvojne ali napačne vknjižbe, ni bilo mogoče količinsko ovrednotiti precenjenih ali podcenjenih zneskov v njegovem deležu sredstev in obveznosti (23). |
| --- | --- |

1.19

Revizija Sodišča za leto 2005 je potrdila splošni pridržek generalnega direktorja za izobraževanje in kulturo glede celovitosti in pravilnosti računovodskih izkazov tega generalnega direktorata. Glede na to, kako pogoste so bile opustitve in dvojne ali napačne vknjižbe, ni bilo mogoče količinsko ovrednotiti precenjenih ali podcenjenih zneskov v njegovem deležu sredstev in obveznosti (23).

23

| 1.19 | Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo je v letu 2006 občutno izboljšal kakovost svojih finančnih informacij. Odhodki tega generalnega direktorata ter Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo skupaj znašajo približno 1,5 % proračuna ES. |
| --- | --- |

1.19

Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo je v letu 2006 občutno izboljšal kakovost svojih finančnih informacij. Odhodki tega generalnega direktorata ter Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo skupaj znašajo približno 1,5 % proračuna ES.

| 1.20 | Da bi odpravile pomanjkljivosti, ugotovljene v računovodskih izkazih za leto 2005, so službe računovodje Komisije okrepile svoj nadzor nad Generalnim direktoratom za izobraževanje in kulturo ter nad novoustanovljeno Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo. Poleg tega je bila ustanovljena delovna skupina, ki je zajemala tudi skupino za računovodstvo, za izvedbo podrobnega pregleda vseh faktur/izjav o stroških, odprtih v letu 2006, in za zagotavljanje pravilnosti transakcij, ki so bile sprožene v operativnih enotah. Prav tako je bil pogodbeno najet tudi zunanji svetovalec, da bi nudil pomoč pri ugotavljanju in opredelitvi vrste napak, razkritih v končnih računovodskih izkazih za leto 2005, in pri pripravi končnih računovodskih izkazov za leto 2006. |
| --- | --- |

1.20

Da bi odpravile pomanjkljivosti, ugotovljene v računovodskih izkazih za leto 2005, so službe računovodje Komisije okrepile svoj nadzor nad Generalnim direktoratom za izobraževanje in kulturo ter nad novoustanovljeno Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo. Poleg tega je bila ustanovljena delovna skupina, ki je zajemala tudi skupino za računovodstvo, za izvedbo podrobnega pregleda vseh faktur/izjav o stroških, odprtih v letu 2006, in za zagotavljanje pravilnosti transakcij, ki so bile sprožene v operativnih enotah. Prav tako je bil pogodbeno najet tudi zunanji svetovalec, da bi nudil pomoč pri ugotavljanju in opredelitvi vrste napak, razkritih v končnih računovodskih izkazih za leto 2005, in pri pripravi končnih računovodskih izkazov za leto 2006.

| 1.20 | Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo ter Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo sta ukrepala na več področjih, vključno z naslednjim: |
| --- | --- |

1.20

Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo ter Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo sta ukrepala na več področjih, vključno z naslednjim:

| — | izboljšan je bil lokalni sistem, tako da bo mogoče isto fakturo vnesti v ABAC samo enkrat, |
| --- | --- |

—

izboljšan je bil lokalni sistem, tako da bo mogoče isto fakturo vnesti v ABAC samo enkrat,

| — | v letu 2006 je projektna skupina izvedla natančen pregled vseh preteklih faktur, tako da bi lahko našla in popravila vse morebitne dvojne vknjižbe, |
| --- | --- |

—

v letu 2006 je projektna skupina izvedla natančen pregled vseh preteklih faktur, tako da bi lahko našla in popravila vse morebitne dvojne vknjižbe,

| — | metodologija za ločitev proračunskih let je bila dodelana, |
| --- | --- |

—

metodologija za ločitev proračunskih let je bila dodelana,

| — | tveganje, povezano z delno neusklajenostjo med lokalnimi in centralnimi sistemi, se je zmanjšalo s tem, da so se uporabili podatki iz centralnega računovodskega sistema kot podlaga za izračune za ločitev proračunskih let ter za sporočanje predfinanciranja in neporavnanih obveznosti (RAL). |
| --- | --- |

—

tveganje, povezano z delno neusklajenostjo med lokalnimi in centralnimi sistemi, se je zmanjšalo s tem, da so se uporabili podatki iz centralnega računovodskega sistema kot podlaga za izračune za ločitev proračunskih let ter za sporočanje predfinanciranja in neporavnanih obveznosti (RAL).

| 1.21 | Zaradi teh ukrepov se je izboljšala kakovost računovodskih podatkov. Vendar je ena od revizij (24) pokazala, da različni finančni podatki niso bili ustrezno dodeljeni med Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo ter Izvajalsko agencijo. Poleg tega bi morali biti opravljeni pregledi in popravki bolje dokumentirani v okviru priprave končnih letnih računovodskih izkazov za leto 2006. |
| --- | --- |

1.21

Zaradi teh ukrepov se je izboljšala kakovost računovodskih podatkov. Vendar je ena od revizij (24) pokazala, da različni finančni podatki niso bili ustrezno dodeljeni med Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo ter Izvajalsko agencijo. Poleg tega bi morali biti opravljeni pregledi in popravki bolje dokumentirani v okviru priprave končnih letnih računovodskih izkazov za leto 2006.

24

| 1.21 | Ker to ni vprašanje, ki bi zadevalo pravi in pošten pogled na računovodske izkaze Komisije, so računovodske službe svetovale Generalnemu direktoratu za izobraževanje in kulturo ter Izvajalski agenciji za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo, naj se to leto ne posvečata delitvi transakcij, temveč naj svoja prizadevanja osredotočita v izboljšanje kakovosti svojih celotnih računovodskih podatkov. |
| --- | --- |

1.21

Ker to ni vprašanje, ki bi zadevalo pravi in pošten pogled na računovodske izkaze Komisije, so računovodske službe svetovale Generalnemu direktoratu za izobraževanje in kulturo ter Izvajalski agenciji za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo, naj se to leto ne posvečata delitvi transakcij, temveč naj svoja prizadevanja osredotočita v izboljšanje kakovosti svojih celotnih računovodskih podatkov.

Zaradi sprejetih ukrepov je skupni okvir (postopki, informacijski sistemi in računovodske kontrole), ki sta ga zasnovala in ga izvajata Generalni direktorat za izobraževanje in njegova izvajalska agencija, razumno zagotovilo o celovitosti, točnosti in zanesljivosti računovodskih podatkov za proračun za leto 2006.

Konsolidirani računovodski izkazi dne 31. decembra 2006

Splošne pripombe

| 1.22 | Službe Komisije so si v letu 2006 močno prizadevale, da bi zagotovile celovito in pravilno evidentiranje novih plačil predfinanciranja, novih odprtih faktur/izjav o stroških ter ločitve proračunskih let. |
| --- | --- |

1.22

Službe Komisije so si v letu 2006 močno prizadevale, da bi zagotovile celovito in pravilno evidentiranje novih plačil predfinanciranja, novih odprtih faktur/izjav o stroških ter ločitve proračunskih let.

1.23

| 1.23 | Revizija neopredmetenih in opredmetenih osnovnih sredstev, zalog, finančnih in drugih obveznosti, rezervacij za tveganja in stroške ter rezerv, ki jo je opravilo Sodišče, ni pokazala nobenih pomembnih napačnih navedb. Vendar je Sodišče ugotovilo številne napake na drugih področjih, ki so predstavljene v nadaljevanju. |
| --- | --- |

Revizija neopredmetenih in opredmetenih osnovnih sredstev, zalog, finančnih in drugih obveznosti, rezervacij za tveganja in stroške ter rezerv, ki jo je opravilo Sodišče, ni pokazala nobenih pomembnih napačnih navedb. Vendar je Sodišče ugotovilo številne napake na drugih področjih, ki so predstavljene v nadaljevanju.

1.24

| 1.24 | Sodišče je pri reviziji prišlo do zaključka, da je treba postopke ob koncu leta v nekaterih konsolidiranih subjektih (npr. Evropski parlament, Odbor regij) in Komisiji okrepiti, da po predstavitvi začasnih računovodskih izkazov ne bi bili potrebni popravki. |
| --- | --- |

Sodišče je pri reviziji prišlo do zaključka, da je treba postopke ob koncu leta v nekaterih konsolidiranih subjektih (npr. Evropski parlament, Odbor regij) in Komisiji okrepiti, da po predstavitvi začasnih računovodskih izkazov ne bi bili potrebni popravki.

| 1.24 | Medtem ko vprašanja, na katera se nanaša ta pripomba, ne vplivajo na resničen in pošten pogled na konsolidirane računovodske izkaze, si bo Komisija kljub temu še naprej prizadevala za izboljšanje svojih računovodskih postopkov na koncu leta. |
| --- | --- |

1.24

Medtem ko vprašanja, na katera se nanaša ta pripomba, ne vplivajo na resničen in pošten pogled na konsolidirane računovodske izkaze, si bo Komisija kljub temu še naprej prizadevala za izboljšanje svojih računovodskih postopkov na koncu leta.

| 1.25 | Sodišče je opazilo tudi razlike med konsolidiranimi subjekti in generalnimi direktorati Komisije pri obravnavanju nekaterih vprašanj (npr. vračunani stroški za neizkoriščeni dopust, ki so jih knjižile nekatere agencije in institucije, ne pa Komisija in Evropski parlament; večletne pogodbe, ki niso poslovni zakupi in jih je Svet prvič predstavil v pogojnih obveznostih, drugi konsolidirani subjekti pa ne; ni sistematičnega ločevanja vrednosti zemljišč in stavb ter nobene pogojne obveznosti za primer, da bi bilo treba prerazvrstiti precejšnje število uslužbencev, imenovanih v nižji razred, kot je bil razpisan na natečaju, ki so ga opravili, dokler ne bo znana sodba v primeru, ki je trenutno pred Sodiščem prve stopnje). |
| --- | --- |

1.25

Sodišče je opazilo tudi razlike med konsolidiranimi subjekti in generalnimi direktorati Komisije pri obravnavanju nekaterih vprašanj (npr. vračunani stroški za neizkoriščeni dopust, ki so jih knjižile nekatere agencije in institucije, ne pa Komisija in Evropski parlament; večletne pogodbe, ki niso poslovni zakupi in jih je Svet prvič predstavil v pogojnih obveznostih, drugi konsolidirani subjekti pa ne; ni sistematičnega ločevanja vrednosti zemljišč in stavb ter nobene pogojne obveznosti za primer, da bi bilo treba prerazvrstiti precejšnje število uslužbencev, imenovanih v nižji razred, kot je bil razpisan na natečaju, ki so ga opravili, dokler ne bo znana sodba v primeru, ki je trenutno pred Sodiščem prve stopnje).

| 1.25 | Vprašanja, ki jih je omenilo Sodišče, ne vplivajo na resničen in pošten pogled na konsolidirane računovodske izkaze. Bo pa Komisija preučila vprašanja neporabljenega dopusta in večletnih pogodb. Preostale razlike, na katere je opozorilo Sodišče, se nanašajo na to, da imajo različni konsolidirani subjekti različne meje pomembnosti, ki jih je treba upoštevati pri sprejemanju računovodskih odločitev. Poleg tega obstaja omejeno število primerov, pri katerih ni mogoče ločiti vrednosti zemljišč in stavb (pri nekaterih delegacijah Komisije in nekaj drugih konsolidiranih organih), kar je nedvomno bolj primer pomanjkanja informacij na stopnji posameznega subjekta kot neskladne računovodske obravnave med konsolidiranimi subjekti. |
| --- | --- |

1.25

Vprašanja, ki jih je omenilo Sodišče, ne vplivajo na resničen in pošten pogled na konsolidirane računovodske izkaze. Bo pa Komisija preučila vprašanja neporabljenega dopusta in večletnih pogodb. Preostale razlike, na katere je opozorilo Sodišče, se nanašajo na to, da imajo različni konsolidirani subjekti različne meje pomembnosti, ki jih je treba upoštevati pri sprejemanju računovodskih odločitev. Poleg tega obstaja omejeno število primerov, pri katerih ni mogoče ločiti vrednosti zemljišč in stavb (pri nekaterih delegacijah Komisije in nekaj drugih konsolidiranih organih), kar je nedvomno bolj primer pomanjkanja informacij na stopnji posameznega subjekta kot neskladne računovodske obravnave med konsolidiranimi subjekti.

Sodišče prve stopnje je 11. julija 2007 zavrnilo zahtevek, ki je bil podan v zadevi T-58/05 glede zaposlovanja uradnikov po 1. maju 2004. To pomeni, da trenutno – odvisno od izida morebitne pritožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti – ni proračunskih posledic. Ker je to tveganje oddaljeno, se ni zdela potrebna nobena pogojna obveznost.

Konsolidirana bilanca stanja dne 31. decembra 2006

Poslovanje s tveganim kapitalom

| 1.26 | V konsolidiranih računovodskih izkazih Evropskih skupnosti je v bilanci stanja poslovanje s tveganim kapitalom (211 milijonov EUR na dan 31. decembra 2006) uvrščeno v postavko „naložbe“ (naložbe na voljo za prodajo). Izkazano je po začetni nabavni vrednosti, zmanjšani za vse rezervacije za oslabitev, saj njegove poštene vrednosti trenutno ni mogoče zanesljivo izmeriti. Takšna metoda vrednotenja je v danih okoliščinah sicer sprejemljiva, vendar se ne uporablja dosledno. Sodišče je odkrilo nekatere primere, kjer začasne ocene za oslabitve, ki so bile na voljo upravitelju poslovanja (Evropska investicijska banka), v skupni vrednosti 21 milijonov EUR, niso bile sporočene Komisiji (glej odstavka 11.10 in 11.11). |
| --- | --- |

1.26

V konsolidiranih računovodskih izkazih Evropskih skupnosti je v bilanci stanja poslovanje s tveganim kapitalom (211 milijonov EUR na dan 31. decembra 2006) uvrščeno v postavko „naložbe“ (naložbe na voljo za prodajo). Izkazano je po začetni nabavni vrednosti, zmanjšani za vse rezervacije za oslabitev, saj njegove poštene vrednosti trenutno ni mogoče zanesljivo izmeriti. Takšna metoda vrednotenja je v danih okoliščinah sicer sprejemljiva, vendar se ne uporablja dosledno. Sodišče je odkrilo nekatere primere, kjer začasne ocene za oslabitve, ki so bile na voljo upravitelju poslovanja (Evropska investicijska banka), v skupni vrednosti 21 milijonov EUR, niso bile sporočene Komisiji (glej odstavka 11.10 in 11.11).

| 1.26 | V času mandatov MEDA so se občutno razvili standardi poročanja in računovodski standardi (ki pokrivajo te operacije tveganega kapitala). Evropska investicijska banka in Komisija sta spremljali dogajanje ter trenutno skupaj pregledujeta položaj in iščeta najbolj stroškovno učinkovito rešitev, pri čemer upoštevata tudi informacije, ki so na voljo glede na pogodbe, podpisane s končnimi upravičenci pred veliko leti (zato ne vključujejo trenutnih standardov poročanja). |
| --- | --- |

1.26

V času mandatov MEDA so se občutno razvili standardi poročanja in računovodski standardi (ki pokrivajo te operacije tveganega kapitala). Evropska investicijska banka in Komisija sta spremljali dogajanje ter trenutno skupaj pregledujeta položaj in iščeta najbolj stroškovno učinkovito rešitev, pri čemer upoštevata tudi informacije, ki so na voljo glede na pogodbe, podpisane s končnimi upravičenci pred veliko leti (zato ne vključujejo trenutnih standardov poročanja).

Dogovorili se bosta tudi glede novih zahtev za poročanje, kar zadeva vsebino letnih poročil o izvrševanju proračuna, tako da bo lahko Komisija intenzivneje spremljala uporabo ustrezne pravne podlage in pooblastil.

Predfinanciranje

| 1.27 | Revizija reprezentativnega vzorca 150 predfinanciranj iz populacije predfinanciranj, evidentiranih v računovodskem sistemu, je pokazala bistveno stopnjo napak z vidika pogostosti in finančnega učinka te postavke v bilanci stanja. Vendar kot celota ni bistvena. Najpogostejši vrsti napak sta: |
| --- | --- |

1.27

Revizija reprezentativnega vzorca 150 predfinanciranj iz populacije predfinanciranj, evidentiranih v računovodskem sistemu, je pokazala bistveno stopnjo napak z vidika pogostosti in finančnega učinka te postavke v bilanci stanja. Vendar kot celota ni bistvena. Najpogostejši vrsti napak sta:

| — | pri vknjižbah predfinanciranja so bili vneseni napačni zneski, |
| --- | --- |

—

pri vknjižbah predfinanciranja so bili vneseni napačni zneski,

| — | zneski predfinanciranja so bili evidentirani, čeprav so bili obračunani pred koncem leta. |
| --- | --- |

—

zneski predfinanciranja so bili evidentirani, čeprav so bili obračunani pred koncem leta.

1.28

| 1.28 | Poleg tega je dodatno revizijsko delo pri identifikaciji in potrjevanju predfinanciranj pokazalo težave pri celovitosti/točnosti končne bilance stanja: |
| --- | --- |

Poleg tega je dodatno revizijsko delo pri identifikaciji in potrjevanju predfinanciranj pokazalo težave pri celovitosti/točnosti končne bilance stanja:

| 1.28 | |
| --- | --- |

1.28

| — | navodila za računovodsko obdelavo neplačanih končnih faktur in s tem povezano obračunavanje predfinanciranja bi bilo treba pregledati, da se v službah Komisije zagotovi usklajen pristop, |
| --- | --- |

—

navodila za računovodsko obdelavo neplačanih končnih faktur in s tem povezano obračunavanje predfinanciranja bi bilo treba pregledati, da se v službah Komisije zagotovi usklajen pristop,

| — | Ta navodila so bila skrbno pregledana julija 2007. Pri omejenem številu zadevnih faktur se je ugotovilo, da je od razpoložljivih računovodskih obravnav najustreznejša tista, ki jo uporabljajo vse službe Komisije. Enaka obravnava se bo uporabljala pri naslednji sestavi zaključnih računov konec leta 2007. |
| --- | --- |

—

Ta navodila so bila skrbno pregledana julija 2007. Pri omejenem številu zadevnih faktur se je ugotovilo, da je od razpoložljivih računovodskih obravnav najustreznejša tista, ki jo uporabljajo vse službe Komisije. Enaka obravnava se bo uporabljala pri naslednji sestavi zaključnih računov konec leta 2007.

| — | ko se pri obračunavanju predfinanciranja izkaže, da bi bilo treba izterjati denar od upravičenca, se nalogi za izterjavo ne izdajajo sistematično. Zaradi tega so navedeni previsoki zneski predfinanciranja, terjatve pa so podcenjene za znesek, ki ga ni mogoče natančno količinsko opredeliti, |
| --- | --- |

—

ko se pri obračunavanju predfinanciranja izkaže, da bi bilo treba izterjati denar od upravičenca, se nalogi za izterjavo ne izdajajo sistematično. Zaradi tega so navedeni previsoki zneski predfinanciranja, terjatve pa so podcenjene za znesek, ki ga ni mogoče natančno količinsko opredeliti,

| — | Zneski predfinanciranja niso namenjeni temu, da bi jih izterjali, temveč temu, da bi jih upravičenci porabili za izpolnitev svojih pogodb. Izterjave se zgodijo redko, ko upravičenci ne izpolnijo svojih obveznosti ali ko obstajajo zanemarljive razlike med izplačanimi zneski in končnimi upravičenimi stroški. |
| --- | --- |

—

Zneski predfinanciranja niso namenjeni temu, da bi jih izterjali, temveč temu, da bi jih upravičenci porabili za izpolnitev svojih pogodb. Izterjave se zgodijo redko, ko upravičenci ne izpolnijo svojih obveznosti ali ko obstajajo zanemarljive razlike med izplačanimi zneski in končnimi upravičenimi stroški.

| — | preizkusi oslabitve, ki so bili izvedeni zaradi prilagoditve vrednosti predfinanciranja na zneske, ki jih je mogoče izterjati, niso bili zadostni, kar je privedlo do morebitne precenjenosti predfinanciranja in temu ustrezne podcenjenosti stroškov za odpis predfinanciranja (25). |
| --- | --- |

—

preizkusi oslabitve, ki so bili izvedeni zaradi prilagoditve vrednosti predfinanciranja na zneske, ki jih je mogoče izterjati, niso bili zadostni, kar je privedlo do morebitne precenjenosti predfinanciranja in temu ustrezne podcenjenosti stroškov za odpis predfinanciranja (25).

25

| — | Preskušanje oslabitve ni veljalo za prednostno nalogo zaradi dejstva, da večina zadevnih generalnih direktoratov deluje z javnimi subjekti, zaradi obstoja bančnih jamstev in precej nizke stopnje nalogov za izterjavo, ki so bili izdani v preteklosti. Temu vprašanju se bomo bolj posvetili v prihodnje, da bi potrdili to domnevo. |
| --- | --- |

—

Preskušanje oslabitve ni veljalo za prednostno nalogo zaradi dejstva, da večina zadevnih generalnih direktoratov deluje z javnimi subjekti, zaradi obstoja bančnih jamstev in precej nizke stopnje nalogov za izterjavo, ki so bili izdani v preteklosti. Temu vprašanju se bomo bolj posvetili v prihodnje, da bi potrdili to domnevo.

Terjatve

| 1.29 | Za odhodke Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada je Komisija uvedla nov postopek izterjave (26), ki vsebuje tabele za predstavitev računov dolžnikov. Delo Sodišča v zvezi s temi računi dolžnikov kaže, da je celovitost teh tabel vprašljiva (27) (glej odstavka 5.61 in 5.62). |
| --- | --- |

1.29

Za odhodke Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada je Komisija uvedla nov postopek izterjave (26), ki vsebuje tabele za predstavitev računov dolžnikov. Delo Sodišča v zvezi s temi računi dolžnikov kaže, da je celovitost teh tabel vprašljiva (27) (glej odstavka 5.61 in 5.62).

26

27

| 1.29 | Obstaja jasna povezava med temi tabelami in knjigo terjatev plačilnih agencij, nove smernice Komisije, ki se uporabljajo od leta 2007, pa zahtevajo, da certifikacijski organi uskladijo knjigo terjatev s tabelami in pojasnijo vsa odstopanja, ki so jih odkrili. |
| --- | --- |

1.29

Obstaja jasna povezava med temi tabelami in knjigo terjatev plačilnih agencij, nove smernice Komisije, ki se uporabljajo od leta 2007, pa zahtevajo, da certifikacijski organi uskladijo knjigo terjatev s tabelami in pojasnijo vsa odstopanja, ki so jih odkrili.

Tabele so del letnih računovodskih izkazov plačilnih agencij in jih kot take potrdijo certifikacijski organi. Poleg tega je Komisija posvetila precej dela pridobivanju razumnega zagotovila.

Komisija bo v letu 2007 izvedla podrobno spremljanje in tako poskušala zagotoviti, da se o dolgovih ustrezno poroča v tabelah iz Priloge III.

Glej odgovora na odstavka 5.61 in 5.62.

Prejemki zaposlenih

| 1.30 | Za poslance Evropskega parlamenta iz držav, katerih nacionalni organi ne zagotavljajo sistema pokojninskega zavarovanja, je predsedstvo Evropskega parlamenta sprejelo začasni sistem pokojninskega zavarovanja, dokler se ne uvede dokončni pokojninski sistem Skupnosti za vse poslance (28). Vendar obveznost za te pokojninske pravice ni pripoznana v konsolidirani bilanci stanja. Ker ni aktuarske ocene teh pokojninskih pravic, finančnega učinka na (rezervacijo za) „prejemke zaposlenih“ in na izkaz poslovnega izida ni mogoče količinsko opredeliti. |
| --- | --- |

1.30

Za poslance Evropskega parlamenta iz držav, katerih nacionalni organi ne zagotavljajo sistema pokojninskega zavarovanja, je predsedstvo Evropskega parlamenta sprejelo začasni sistem pokojninskega zavarovanja, dokler se ne uvede dokončni pokojninski sistem Skupnosti za vse poslance (28). Vendar obveznost za te pokojninske pravice ni pripoznana v konsolidirani bilanci stanja. Ker ni aktuarske ocene teh pokojninskih pravic, finančnega učinka na (rezervacijo za) „prejemke zaposlenih“ in na izkaz poslovnega izida ni mogoče količinsko opredeliti.

28

| 1.30 | Trenutno se še razmišlja o prihodnosti tega začasnega sistema pokojninskega zavarovanja. Zaradi njegove negotove prihodnosti in odsotnosti aktuarske ocene ni mogoče sprejeti nobene smiselne določbe v računovodskih izkazih. |
| --- | --- |

1.30

Trenutno se še razmišlja o prihodnosti tega začasnega sistema pokojninskega zavarovanja. Zaradi njegove negotove prihodnosti in odsotnosti aktuarske ocene ni mogoče sprejeti nobene smiselne določbe v računovodskih izkazih.

Obveznosti

| 1.31 | Revizija reprezentativnega vzorca 150 faktur/izjav o stroških iz populacije obveznosti, evidentiranih v računovodskem sistemu, je pokazala bistveno stopnjo napak z vidika pogostosti in finančnega učinka pri tej postavki v bilanci stanja. Vendar kot celota ni bistvena. Večina napak se nanaša na fakture ali izjave o stroških, za katere so bili evidentirani napačni zneski. |
| --- | --- |

1.31

Revizija reprezentativnega vzorca 150 faktur/izjav o stroških iz populacije obveznosti, evidentiranih v računovodskem sistemu, je pokazala bistveno stopnjo napak z vidika pogostosti in finančnega učinka pri tej postavki v bilanci stanja. Vendar kot celota ni bistvena. Večina napak se nanaša na fakture ali izjave o stroških, za katere so bili evidentirani napačni zneski.

| 1.31 | Stopnja napak, ki jih je odkrilo Sodišče, je bila omejena. |
| --- | --- |

1.31

Stopnja napak, ki jih je odkrilo Sodišče, je bila omejena.

Postopek ločitve proračunskih let

| 1.32 | Slabosti pri postopkih ločitve proračunskih let (glej odstavek 1.18) so privedle do pomanjkljivosti v začasnih računovodskih izkazih, ki so bile v končnih računovodskih izkazih popravljene. |
| --- | --- |

1.32

Slabosti pri postopkih ločitve proračunskih let (glej odstavek 1.18) so privedle do pomanjkljivosti v začasnih računovodskih izkazih, ki so bile v končnih računovodskih izkazih popravljene.

| 1.32 | Komisija je v letu 2006 izboljšala ocenjevanje svojih zneskov ločitve proračunskih let s sprejetjem naslednjih ukrepov: |
| --- | --- |

1.32

Komisija je v letu 2006 izboljšala ocenjevanje svojih zneskov ločitve proračunskih let s sprejetjem naslednjih ukrepov:

| — | oblikovano je bilo novo poročilo o ločitvi proračunskih let, |
| --- | --- |

—

oblikovano je bilo novo poročilo o ločitvi proračunskih let,

| — | dodatno so bile izboljšane tehnike za ločitev proračunskih let, |
| --- | --- |

—

dodatno so bile izboljšane tehnike za ločitev proračunskih let,

| — | službe so dobile nov postopek in kontrolni seznam, |
| --- | --- |

—

službe so dobile nov postopek in kontrolni seznam,

| — | sestavljen je bil pregledni dokument o metodologiji za ločitev proračunskih let, ki jo uporabljajo generalni direktorati, družine generalnih direktoratov pa so organizirale delavnice, |
| --- | --- |

—

sestavljen je bil pregledni dokument o metodologiji za ločitev proračunskih let, ki jo uporabljajo generalni direktorati, družine generalnih direktoratov pa so organizirale delavnice,

| — | Generalni direktorat za proračun je izvedel kontrole na kraju samem v izbranih generalnih direktoratih, |
| --- | --- |

—

Generalni direktorat za proračun je izvedel kontrole na kraju samem v izbranih generalnih direktoratih,

| — | več služb za notranjo revizijo je sodelovalo pri oceni ločevanja proračunskih let. |
| --- | --- |

—

več služb za notranjo revizijo je sodelovalo pri oceni ločevanja proračunskih let.

Zneski za vpoklic iz držav članic

| 1.33 | Skupna sredstva so se povečala s 58,7 milijarde EUR, kolikor so znašala v letu 2005, na 67 milijard EUR, skupne obveznosti pa so se povečale s 120,9 milijarde EUR na 131,8 milijarde EUR. Razlika bo financirana iz proračunskih zneskov, ki so že bili izglasovani, ali pa mora biti pokrita v prihodnjih proračunih. Kot je bilo že navedeno (29), bi bilo treba podrobneje pojasniti drugačno naravo obveznosti, ki se pokrivajo z zneski, vpoklicanimi iz držav članic, zlasti leta, ko jih je treba poravnati. |
| --- | --- |

1.33

Skupna sredstva so se povečala s 58,7 milijarde EUR, kolikor so znašala v letu 2005, na 67 milijard EUR, skupne obveznosti pa so se povečale s 120,9 milijarde EUR na 131,8 milijarde EUR. Razlika bo financirana iz proračunskih zneskov, ki so že bili izglasovani, ali pa mora biti pokrita v prihodnjih proračunih. Kot je bilo že navedeno (29), bi bilo treba podrobneje pojasniti drugačno naravo obveznosti, ki se pokrivajo z zneski, vpoklicanimi iz držav članic, zlasti leta, ko jih je treba poravnati.

29

| 1.33 | Trenutna ločitev zneskov, vpoklicanih iz držav članic, na dolgoročne in kratkoročne zneske je zadostna, zlasti v kombinaciji z dolgoročno/kratkoročno delitvijo sredstev in obveznosti iz bilance stanja. |
| --- | --- |

1.33

Trenutna ločitev zneskov, vpoklicanih iz držav članic, na dolgoročne in kratkoročne zneske je zadostna, zlasti v kombinaciji z dolgoročno/kratkoročno delitvijo sredstev in obveznosti iz bilance stanja.

Zunajbilančne postavke in pojasnila k računovodskim izkazom

| 1.34 | V primerjavi z letom 2005 vsebujejo pojasnila k letnim računovodskim izkazom dodatne informacije o tem, da bodo oddelki Komisije ali države članice nekatere transakcije verjetno pozneje še popravili. Vendar v pojasnilih tako kot v preteklih letih še vedno niso za vsako koledarsko leto opredeljeni zneski (in področja) odhodkov, ki jih Komisija sprejme, in zneski (in področja) odhodkov, ki so lahko predmet dodatnega preverjanja in potrditve obračunov (30). |
| --- | --- |

1.34

V primerjavi z letom 2005 vsebujejo pojasnila k letnim računovodskim izkazom dodatne informacije o tem, da bodo oddelki Komisije ali države članice nekatere transakcije verjetno pozneje še popravili. Vendar v pojasnilih tako kot v preteklih letih še vedno niso za vsako koledarsko leto opredeljeni zneski (in področja) odhodkov, ki jih Komisija sprejme, in zneski (in področja) odhodkov, ki so lahko predmet dodatnega preverjanja in potrditve obračunov (30).

30

| 1.34 | Finančna uredba in sektorske uredbe za področje kmetijstva in strukturne sklade dajejo Komisiji pravico, da preveri vse odhodke še veliko let po tem, ko so nastali. Zaradi te pravice iz računovodskih izkazov ne bi smeli sklepati, da je treba še sprejeti vse zadevne odhodke. Kadar je zneske morebitnih vračil mogoče količinsko opredeliti, se razkrijejo v opombah 5.3 in 5.4 konsolidiranih računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

1.34

Finančna uredba in sektorske uredbe za področje kmetijstva in strukturne sklade dajejo Komisiji pravico, da preveri vse odhodke še veliko let po tem, ko so nastali. Zaradi te pravice iz računovodskih izkazov ne bi smeli sklepati, da je treba še sprejeti vse zadevne odhodke. Kadar je zneske morebitnih vračil mogoče količinsko opredeliti, se razkrijejo v opombah 5.3 in 5.4 konsolidiranih računovodskih izkazov.

Konsolidiran izkaz poslovnega izida (vključno s poročanjem po odsekih)

| 1.35 | Na posebno zaprosilo Sodišča zlasti pojasnila za izkaz poslovnega izida za proračunsko leto 2006 (31) vsebujejo več informacij o zneskih, izterjanih kot odgovor na nezakonite ali nepravilne dejavnosti, zlasti na ravni končnih upravičencev/prejemnikov, kjer je ugotovljenih več kot 90 % napak. Vendar so potrebni dodatni ukrepi, da se zagotovita celovitost in zanesljivost računovodskih podatkov in informacij, predstavljenih v pojasnilih (glej odstavke 2.23 do 2.25). |
| --- | --- |

1.35

Na posebno zaprosilo Sodišča zlasti pojasnila za izkaz poslovnega izida za proračunsko leto 2006 (31) vsebujejo več informacij o zneskih, izterjanih kot odgovor na nezakonite ali nepravilne dejavnosti, zlasti na ravni končnih upravičencev/prejemnikov, kjer je ugotovljenih več kot 90 % napak. Vendar so potrebni dodatni ukrepi, da se zagotovita celovitost in zanesljivost računovodskih podatkov in informacij, predstavljenih v pojasnilih (glej odstavke 2.23 do 2.25).

31

| 1.35 | Računovodski sistem ABAC se prilagaja, da bi povečali količino vnesenih informacij o vračilih. Načrtuje se, da bi bile te izboljšave vključene v računovodske izkaze za leto 2008. |
| --- | --- |

1.35

Računovodski sistem ABAC se prilagaja, da bi povečali količino vnesenih informacij o vračilih. Načrtuje se, da bi bile te izboljšave vključene v računovodske izkaze za leto 2008.

| 1.36 | Podrobna uskladitev realizacije proračuna in izkaza poslovnega izida je nepogrešljiva za pridobitev razumnega zagotovila o zanesljivosti računovodskih izkazov. Kljub temu so v uskladitvi, ki je bila Sodišču dana na voljo julija 2007, še vedno manjše nepojasnjene razlike. Poleg tega bi bili računovodski izkazi bolj razumljivi, če bi letni računovodski izkazi vsebovali tabelo, v kateri bi bila predstavljena takšna uskladitev. |
| --- | --- |

1.36

Podrobna uskladitev realizacije proračuna in izkaza poslovnega izida je nepogrešljiva za pridobitev razumnega zagotovila o zanesljivosti računovodskih izkazov. Kljub temu so v uskladitvi, ki je bila Sodišču dana na voljo julija 2007, še vedno manjše nepojasnjene razlike. Poleg tega bi bili računovodski izkazi bolj razumljivi, če bi letni računovodski izkazi vsebovali tabelo, v kateri bi bila predstavljena takšna uskladitev.

| 1.36 | Komisija se strinja, da je treba izboljšati postopek usklajevanja. Sprejeti bodo ukrepi za obravnavo ugotovljenih pomanjkljivosti. Poleg tega bo Komisija razmislila, da bi v letne računovodske izkaze vključili polno usklajevanje. |
| --- | --- |

1.36

Komisija se strinja, da je treba izboljšati postopek usklajevanja. Sprejeti bodo ukrepi za obravnavo ugotovljenih pomanjkljivosti. Poleg tega bo Komisija razmislila, da bi v letne računovodske izkaze vključili polno usklajevanje.

Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna

| 1.37 | Znesek „neporavnanih“ nalogov za izterjavo v proračunskih tabelah za proračunsko leto 2005 (6 175 milijonov EUR) (32) se ne ujema z zneskom ustreznih „ugotovljenih upravičenosti“, ki so bile prenesene iz prejšnjega leta v letne računovodske izkaze za leto 2006 (6 180 milijonov EUR) (33). Ker to predstavlja kršitev načela kontinuitete, bi moralo biti to stanje razjasnjeno pred pripravo računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

1.37

Znesek „neporavnanih“ nalogov za izterjavo v proračunskih tabelah za proračunsko leto 2005 (6 175 milijonov EUR) (32) se ne ujema z zneskom ustreznih „ugotovljenih upravičenosti“, ki so bile prenesene iz prejšnjega leta v letne računovodske izkaze za leto 2006 (6 180 milijonov EUR) (33). Ker to predstavlja kršitev načela kontinuitete, bi moralo biti to stanje razjasnjeno pred pripravo računovodskih izkazov.

32

33

| 1.37 | Razlika v višini 5 milijonov EUR zadeva prilagoditev proračunskih izkazov konsolidiranega subjekta za predhodno leto. |
| --- | --- |

1.37

Razlika v višini 5 milijonov EUR zadeva prilagoditev proračunskih izkazov konsolidiranega subjekta za predhodno leto.

Zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij

Pristop Sodišča

| 1.38 | Zaradi hitro spreminjajočega se revizijskega okolja in na podlagi dvanajstletnih izkušenj je bilo treba dodatno razviti in prilagoditi metodologijo, na kateri temelji priprava izjave o zanesljivosti (DAS). Osnovni element posodobljenega pristopa k pripravi DAS je model revizijskih zagotovil, ki temelji na dveh glavnih virih dokazov: |
| --- | --- |

1.38

Zaradi hitro spreminjajočega se revizijskega okolja in na podlagi dvanajstletnih izkušenj je bilo treba dodatno razviti in prilagoditi metodologijo, na kateri temelji priprava izjave o zanesljivosti (DAS). Osnovni element posodobljenega pristopa k pripravi DAS je model revizijskih zagotovil, ki temelji na dveh glavnih virih dokazov:

| (a) | Preučitvi delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov, ki jih institucije Skupnosti, države članice in tretje države uporabljajo pri zbiranju in razdeljevanju evropskih sredstev z namenom, da se zagotovijo reprezentativne informacije o izvajanju in delovanju ključnih kontrol, kar zadeva njihovo sposobnost preprečevanja ali odkrivanja in odpravljanja napak. |
| --- | --- |

(a)

Preučitvi delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov, ki jih institucije Skupnosti, države članice in tretje države uporabljajo pri zbiranju in razdeljevanju evropskih sredstev z namenom, da se zagotovijo reprezentativne informacije o izvajanju in delovanju ključnih kontrol, kar zadeva njihovo sposobnost preprečevanja ali odkrivanja in odpravljanja napak.

| (b) | Pregledih reprezentativnih vzorcev transakcij, ki se nanašajo na prihodke in odhodke, vse do ravni končnega upravičenca, katerih namen je zagotoviti neposredne dokaze o zakonitosti in pravilnosti plačil. |
| --- | --- |

(b)

Pregledih reprezentativnih vzorcev transakcij, ki se nanašajo na prihodke in odhodke, vse do ravni končnega upravičenca, katerih namen je zagotoviti neposredne dokaze o zakonitosti in pravilnosti plačil.

V okviru modela revizijskih zagotovil se presoja stopnja zaupanja, ki jo je mogoče pridobiti iz delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov ter iz neposrednega preizkušanja transakcij, da se doseže visoka stopnja zagotovila, ki je potrebna glede zakonitosti in pravilnosti transakcij.

| 1.39 | Ta glavna vira lahko dopolnjujeta dva druga vira: |
| --- | --- |

1.39

Ta glavna vira lahko dopolnjujeta dva druga vira:

| (a) | Analiza letnih poročil o dejavnostih in izjav generalnih direktorjev Komisije ter njihovega zbirnega poročila, v katerih je navedeno, ali ima Komisija razumno zagotovilo, da vzpostavljeni sistemi zagotavljajo zakonitost/pravilnost osnovnih transakcij. |
| --- | --- |

(a)

Analiza letnih poročil o dejavnostih in izjav generalnih direktorjev Komisije ter njihovega zbirnega poročila, v katerih je navedeno, ali ima Komisija razumno zagotovilo, da vzpostavljeni sistemi zagotavljajo zakonitost/pravilnost osnovnih transakcij.

| (b) | Pregled dela revizorjev, ki so neodvisni od upravljavskega in kontrolnega procesa Skupnosti (npr. vrhovne revizijske institucije v državah članicah ali v tretjih državah) (34). |
| --- | --- |

(b)

Pregled dela revizorjev, ki so neodvisni od upravljavskega in kontrolnega procesa Skupnosti (npr. vrhovne revizijske institucije v državah članicah ali v tretjih državah) (34).

34

| 1.38–1.39 | Letna izjava o zanesljivosti Sodišča ter drugo revizorsko delo in priporočila so neprecenljiv vir informacij za Komisijo, ki si prizadeva vestno slediti danim priporočilom. |
| --- | --- |

1.38–1.39

Letna izjava o zanesljivosti Sodišča ter drugo revizorsko delo in priporočila so neprecenljiv vir informacij za Komisijo, ki si prizadeva vestno slediti danim priporočilom.

Komisija s spodbudo organa, ki daje razrešnico, in Sodišča še naprej sodeluje v obsežnem neformalnem in zelo koristnem dialogu s Sodiščem o vplivu napak, ki se odkrijejo med letnimi revizijami.

Sprejela je že ukrepe za izboljšanje nadzora kakovosti z akcijskim načrtom za integriran okvir notranje kontrole, ki predlaga ukrepe, s katerimi bi zapolnili ugotovljene vrzeli v nadzornih in kontrolnih sistemih ter jih tako še dodatno okrepili.

To zahteva polno sodelovanje vseh držav članic, saj si delijo odgovornost upravljanja za tri četrtine proračuna Unije.

Sistem poročanja Komisije in posodobljen računovodski sistem vsako leto zagotavljata veliko podrobnih podatkov o upravljanju sredstev Skupnosti ter podajata razloge za zagotovila, ki jih vsak generalni direktor poda vsako leto, njihove pridržke ali druge pripombe, in ukrepe, ki se sprejemajo na podlagi revizijskega in nadzornega dela.

Revizija Sodišča se nanaša na zakonitost in pravilnost transakcij, ki se knjižijo v določenem letu. Generalni direktorji dajejo zagotovila o delovanju večletnih nadzornih sistemov v navedenem letu. Komisija ne podcenjuje pomanjkljivosti sistema, ki lahko privedejo do tega, da poraba ne ustreza postavljenim pogojem, vendar sčasoma postaja vse zanesljivejši ter upošteva popravne ukrepe, ki se sprejemajo za odpravo takšnih pomanjkljivosti, in sposobnosti večletnega sistema, da popravi napake nekaj časa po razdelitvi sredstev.

Rezultati revizije za leto 2006

| 1.40 | Zaključki različnih posebnih ocen tako kot v prejšnjih letih kažejo, da je na področjih, kjer se nadzorni in kontrolni sistemi kot celota ustrezno in pravilno izvajajo, preizkušanje podatkov, ki ga je izvedlo Sodišče, pokazalo omejeno tveganje bistvenih napak pri zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij (glej odstavke 4.28, 5.65 za IAKS, 8.31 za delegacije, 9.23 razen za Sapard in 10.6). Sodišče za ta področja ocenjuje, da je finančni vpliv napak po vrednosti manjši od 2 % ustrezne statistične populacije (glej
  tabelo 1.2
  ). Poleg tega je Sodišče z oceno izjav generalnih direktorjev in pooblaščenih odredbodajalcev potrdilo, da ni bilo treba podati pridržkov ali pa je bilo treba podati samo manjše (glej odstavke 2.11 do 2.12). |
| --- | --- |

1.40

Zaključki različnih posebnih ocen tako kot v prejšnjih letih kažejo, da je na področjih, kjer se nadzorni in kontrolni sistemi kot celota ustrezno in pravilno izvajajo, preizkušanje podatkov, ki ga je izvedlo Sodišče, pokazalo omejeno tveganje bistvenih napak pri zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij (glej odstavke 4.28, 5.65 za IAKS, 8.31 za delegacije, 9.23 razen za Sapard in 10.6). Sodišče za ta področja ocenjuje, da je finančni vpliv napak po vrednosti manjši od 2 % ustrezne statistične populacije (glej
  tabelo 1.2
  ). Poleg tega je Sodišče z oceno izjav generalnih direktorjev in pooblaščenih odredbodajalcev potrdilo, da ni bilo treba podati pridržkov ali pa je bilo treba podati samo manjše (glej odstavke 2.11 do 2.12).

tabelo 1.2

| 1.40 | Komisija meni, da je bil v letu 2006 dosežen napredek pri uporabi nadzornih in kontrolnih sistemov, vendar priznava, da je treba sprejeti še nadaljnje ukrepe. Izvajanje akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole in njegov pričakovani pozitivni vpliv v prihodnjih letih na zanesljivost, ki bi jo pridobili s sistemi, so še druga znamenja, ki pričajo o pripravljenosti Komisije za nadaljevanje izboljšav. |
| --- | --- |

1.40

Komisija meni, da je bil v letu 2006 dosežen napredek pri uporabi nadzornih in kontrolnih sistemov, vendar priznava, da je treba sprejeti še nadaljnje ukrepe. Izvajanje akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole in njegov pričakovani pozitivni vpliv v prihodnjih letih na zanesljivost, ki bi jo pridobili s sistemi, so še druga znamenja, ki pričajo o pripravljenosti Komisije za nadaljevanje izboljšav.

Tabela 1.2 – Posebne ocene o zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij

| Posebne ocene v Letnem poročilu 2006 | Delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov | Stopnja napak |
| --- | --- | --- |
| Lastna sredstva (35) | | |
| Skupna kmetijska politika | IAKS | | Skupaj za SKP | IAKS |
| zunaj-IAKS | | zunaj-IAKS |
| Strukturne politike | | |
| Notranje politike | | |
| Zunanji ukrepi | | Sedež in delegacije |
| Izvajalske organizacije |
| Predpristopna strategija | Phare/ISPA | | |
| SAPARD | | |
| Upravni odhodki (36) | | |
| V zgornji tabeli je povzetek splošne ocene nadzornih in kontrolnih sistemov, kot je predstavljena v ustreznih poglavjih, hkrati pa so navedeni tudi grobi rezultati preizkušanja podatkov, ki ga je izvedlo Sodišče. V tabeli so poudarjeni ključni elementi, ne morejo pa biti predstavljene vse pomembne podrobnosti, ki so v glavnem delu poročila, v okviru metodologije, na kateri temelji revizijski pristop Sodišča (glej odstavka 1.38 in 1.39). |

Posebne ocene v Letnem poročilu 2006

Delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov

Stopnja napak

Lastna sredstva (35)

35

Skupna kmetijska politika

IAKS

Skupaj za SKP

IAKS

zunaj-IAKS

zunaj-IAKS

Strukturne politike

Notranje politike

Zunanji ukrepi

Sedež in delegacije

Izvajalske organizacije

Predpristopna strategija

Phare/ISPA

SAPARD

Upravni odhodki (36)

36

V zgornji tabeli je povzetek splošne ocene nadzornih in kontrolnih sistemov, kot je predstavljena v ustreznih poglavjih, hkrati pa so navedeni tudi grobi rezultati preizkušanja podatkov, ki ga je izvedlo Sodišče. V tabeli so poudarjeni ključni elementi, ne morejo pa biti predstavljene vse pomembne podrobnosti, ki so v glavnem delu poročila, v okviru metodologije, na kateri temelji revizijski pristop Sodišča (glej odstavka 1.38 in 1.39).

Legenda

| Delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov |
| --- |
| | Zadovoljivo |
| | Delno zadovoljivo (37) |
| | Nezadovoljivo |
| Stopnja napak |
| | Manj kot 2 % (pod pragom pomembnosti) |
| | Med 2 % in 5 % |
| | Več kot 5 % |

Delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov

Zadovoljivo

Delno zadovoljivo (37)

37

Nezadovoljivo

Stopnja napak

Manj kot 2 % (pod pragom pomembnosti)

Med 2 % in 5 %

Več kot 5 %

| 1.41 | Na področjih, kjer je revizija Sodišča pokazala, da so nadzorni in kontrolni sistemi v najboljšem primeru samo delno zadovoljivi, Sodišče pri preizkušanju podatkov še naprej ugotavlja bistveno stopnjo napak (glej odstavke 5.65 do 5.78 za ne-IAKS, 6.37 do 6.39, 7.30 in 7.31, 8.31 in 8.32 za izvajalske organizacije in 9.23 za SAPARD). Sodišče za ta področja ocenjuje, da je finančni vpliv napak po vrednosti večji od 2 % ustrezne statistične populacije (glej
  tabelo 1.2
  ). Poleg tega je Sodišče z oceno izjav generalnih direktorjev potrdilo, da so bili za zadevna področja večji pridržki izraženi ali pa bi po mnenju Sodišča morali biti (glej odstavke 2.11 do 2.12 in 2.13 do 2.17). |
| --- | --- |

1.41

Na področjih, kjer je revizija Sodišča pokazala, da so nadzorni in kontrolni sistemi v najboljšem primeru samo delno zadovoljivi, Sodišče pri preizkušanju podatkov še naprej ugotavlja bistveno stopnjo napak (glej odstavke 5.65 do 5.78 za ne-IAKS, 6.37 do 6.39, 7.30 in 7.31, 8.31 in 8.32 za izvajalske organizacije in 9.23 za SAPARD). Sodišče za ta področja ocenjuje, da je finančni vpliv napak po vrednosti večji od 2 % ustrezne statistične populacije (glej
  tabelo 1.2
  ). Poleg tega je Sodišče z oceno izjav generalnih direktorjev potrdilo, da so bili za zadevna področja večji pridržki izraženi ali pa bi po mnenju Sodišča morali biti (glej odstavke 2.11 do 2.12 in 2.13 do 2.17).

tabelo 1.2

| 1.41 | Odhodki, ki jih financira Skupnost, na teh proračunskih področjih so podvrženi vrsti kontrolnih postopkov, pri čemer nekateri potekajo pred potrjevanjem odhodkov Komisiji, nekateri pa po njem. Tako je bilo na primer v notranji politiki tveganje za vračanje precenjenih stroškov zmanjšano z občutnim povečanjem števila naknadnih revizij, medtem ko Komisija izvajalskim agencijam za zunanjo pomoč zagotavlja, da se kontrola zahtevkov upravičencev za izplačila izvede na ključnih stopnjah izvajanja projekta, tako da je mogoče odkriti in odpraviti napake pri vnaprejšnjih plačilih. Ugotovitve, ki jih je predstavilo Sodišče, kažejo položaj na določeni stopnji izvajanja teh kontrolnih postopkov. Velik delež napak bo najbrž mogoče popraviti z delovanjem večletnega popravnega sistema. |
| --- | --- |

1.41

Odhodki, ki jih financira Skupnost, na teh proračunskih področjih so podvrženi vrsti kontrolnih postopkov, pri čemer nekateri potekajo pred potrjevanjem odhodkov Komisiji, nekateri pa po njem. Tako je bilo na primer v notranji politiki tveganje za vračanje precenjenih stroškov zmanjšano z občutnim povečanjem števila naknadnih revizij, medtem ko Komisija izvajalskim agencijam za zunanjo pomoč zagotavlja, da se kontrola zahtevkov upravičencev za izplačila izvede na ključnih stopnjah izvajanja projekta, tako da je mogoče odkriti in odpraviti napake pri vnaprejšnjih plačilih. Ugotovitve, ki jih je predstavilo Sodišče, kažejo položaj na določeni stopnji izvajanja teh kontrolnih postopkov. Velik delež napak bo najbrž mogoče popraviti z delovanjem večletnega popravnega sistema.

Komisija v zvezi s kmetijstvom opaža, da se je stopnja napak na splošno občutno znižala in se približuje meji pomembnosti. Za del jamstvenih odhodkov EKUJS, ki je namenjen nekmetijskemu razvoju, kar pomeni več kot 85 % skupnih odhodkov, je stopnja napake pod mejo pomembnosti.

Na drugih političnih področjih bo Komisija pri svojih revizijah upoštevala potencialna tveganja. Letna poročila o dejavnostih na splošno jasno določajo ocene generalnih direktoratov o učinkovitosti upravnih in kontrolnih sistemov v državah članicah ter popravne ukrepe, ki se sprejemajo za uresničitev zahtevanih izboljšav. Generalni direktorji vnesejo pridržke, kadar se zdi, da obstajajo pomembne pomanjkljivosti, ki pomembno ogrožajo proračun Skupnosti in pri katerih se zdi, da jih ni mogoče ustrezno upravljati z običajnimi popravnimi mehanizmi kontrolnega sistema.

Glej tudi odgovore na odstavke 2.8 do 2.17, 2.36, 5.65, 6.38 do 6.40, 7.30, 7.31, 8.31, 8.32 in 9.23.

| 1.42 | Posebne ocene za odhodke v okviru skupne kmetijske politike, strukturnih politik in notranjih politik kažejo, da lahko zapletena ali nejasna merila za upravičenost ali zapletene pravne zahteve močno vplivajo na pravilnost in zakonitost transakcij (glej odstavke 5.44 za odhodke za razvoj podeželja, 6.29 za strukturne politike in 7.11 za notranje politike). Revizija sistemov, ki jo je opravilo Sodišče, na primer kaže, da je pri ukrepih za razvoj podeželja precejšnja verjetnost visoke stopnje napak zaradi pogosto zapletenih pogojev za upravičenost (38). Po drugi strani pa zasnova in izvajanje sheme enotnega plačila omejujeta tveganje nepravilnih plačil. Kljub temu je splošna stopnja napak pri kmetijskih odhodkih kot celoti še vedno nad pragom pomembnosti. |
| --- | --- |

1.42

Posebne ocene za odhodke v okviru skupne kmetijske politike, strukturnih politik in notranjih politik kažejo, da lahko zapletena ali nejasna merila za upravičenost ali zapletene pravne zahteve močno vplivajo na pravilnost in zakonitost transakcij (glej odstavke 5.44 za odhodke za razvoj podeželja, 6.29 za strukturne politike in 7.11 za notranje politike). Revizija sistemov, ki jo je opravilo Sodišče, na primer kaže, da je pri ukrepih za razvoj podeželja precejšnja verjetnost visoke stopnje napak zaradi pogosto zapletenih pogojev za upravičenost (38). Po drugi strani pa zasnova in izvajanje sheme enotnega plačila omejujeta tveganje nepravilnih plačil. Kljub temu je splošna stopnja napak pri kmetijskih odhodkih kot celoti še vedno nad pragom pomembnosti.

38

| 1.42 | Medtem ko včasih doseganje političnih ciljev zahteva natančne predpise, se Komisija zaveda potrebe po poenostavitvi pravil, kolikor to dopušča doseganje političnih ciljev. Kadar pa zakonske zahteve ostajajo zapletene, Komisija zagotovi smernice za poenostavitev in pojasnitev njihove uporabe. Izogibanje napakam je močno odvisno tudi od smernic, ki jih zagotovijo organi držav članic izvajalskim organom in upravičencem, od učinkovitosti kontrol in zavesti upravičencev, da lahko neskladnost privede do izgube subvencije. Komisija spodbuja države članice, naj okrepijo dejavnosti na teh področjih v okviru akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole. |
| --- | --- |

1.42

Medtem ko včasih doseganje političnih ciljev zahteva natančne predpise, se Komisija zaveda potrebe po poenostavitvi pravil, kolikor to dopušča doseganje političnih ciljev. Kadar pa zakonske zahteve ostajajo zapletene, Komisija zagotovi smernice za poenostavitev in pojasnitev njihove uporabe. Izogibanje napakam je močno odvisno tudi od smernic, ki jih zagotovijo organi držav članic izvajalskim organom in upravičencem, od učinkovitosti kontrol in zavesti upravičencev, da lahko neskladnost privede do izgube subvencije. Komisija spodbuja države članice, naj okrepijo dejavnosti na teh področjih v okviru akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole.

Kmetijsko-okoljski ukrepi, ki zadevajo le majhen del odhodkov skupne kmetijske politike, so dovzetni za slabosti (glej odgovor na odstavek 5.72). Pomanjkljivosti je mogoče ustrezno obvladovati s popravnimi ukrepi v okviru nadzornih sistemov. Poleg tega so bile uvedene zakonske spremembe za prihajajoče obdobje.

Komisija meni, da je njihova kontrola precej zapletena, vendar je cilj teh ukrepov, da se vključi okoljske pomisleke v kmetijstvo in se široko prizna njihova koristnost.

---

(1)  „Končni letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti“ so v Zvezku I letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2006.

1

(2)  „Konsolidirani računovodski izkazi“ zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida (skupaj s poročanjem po segmentih), izkaz denarnega toka, izkaz sprememb neto sredstev ter povzetek pomembnih računovodskih politik in druga pojasnila.

2

(3)  „Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ zajemajo konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna ter povzetek proračunskih načel in druga pojasnila.

3

(4)  Na ravni evropskih institucij in organov vodstvo vključuje člane institucij, direktorje agencij, odredbodajalce na podlagi prenosa in nadaljnjega prenosa, računovodje in vodstveno osebje v finančnih, revizijskih in kontrolnih enotah. Na ravni držav članic in držav upravičenk vodstvo vključuje odredbodajalce, računovodje in vodstveno osebje v plačilnih agencijah, certifikacijskih organih in izvajalskih agencijah.

4

(5)  Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, temeljijo na mednarodnih računovodskih standardih za javni sektor (IPSAS), ki jih izdaja Mednarodna zveza računovodij, če teh ni, pa na mednarodnih računovodskih standardih (IAS)/mednarodnih standardih računovodskega poročanja (IFRS), ki jih izdaja Uprava za mednarodne računovodske standarde (IASB). V skladu s Finančno uredbo so „konsolidirani računovodski izkazi“ za proračunsko leto 2006 drugič pripravljeni na podlagi teh računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije in s katerimi so bila načela računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov prilagojena posebnemu okolju Skupnosti, medtem ko „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ še naprej temeljijo predvsem na denarnih tokovih.

5

(6)  Preden institucije sprejmejo končne letne računovodske izkaze, jih podpišejo njihovi računovodje, ki s tem potrdijo, da imajo razumno zagotovilo, da izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja institucije (člen 61 Finančne uredbe).

6

(7)  Končne letne računovodske izkaze pripravijo odgovorni direktorji in jih pošljejo računovodji Komisije skupaj z mnenjem zadevnega upravnega odbora. Poleg tega jih podpišejo njihovi računovodje, ki s tem potrdijo, da imajo razumno zagotovilo, da izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja organov (člen 61 Finančne uredbe).

7

(8)  Glej odstavka 1.51 in 1.52 Letnega poročila Sodišča za proračunsko leto 2004 in poglavje 2 tega letnega poročila.

8

(9)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

9

(10)  Glej sporočilo Komisije – Posodobitev računovodskega sistema Evropskih skupnosti (COM(2002) 755 konč. z dne 17.12.2002).

10

(11)  Predhodne ugotovitve Sodišča o prvi stopnji njegove revizije so bile predstavljene v Letnem poročilu za proračunsko leto 2004 (glej odstavke 1.21 do 1.45), o drugi stopnji pa v Letnem poročilu za proračunsko leto 2005 (glej odstavke 1.5 do 1.58). Izsledki naslednjih stopenj bodo zajeti v prihodnjih letnih poročilih.

11

(12)  Glej odstavke VI, VII in VIII izjave Sodišča o zanesljivosti za proračunsko leto 2005.

12

(13)  Glej odstavka VI, VII(a) in (b) izjave Sodišča o zanesljivosti za proračunsko leto 2005.

13

(14)  Glej odstavke 1.24, 1.25 in 1.49 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

14

(15)  Računovodja ni potrdil treh lokalnih podrejenih računovodskih sistemov, hkrati pa je poudaril številna druga vprašanja, o katerih je treba razmisliti. Več podrobnosti je v odstavkih 1.20 in 1.21 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

15

(16)  Generalni direktorati za kadrovske zadeve in administracijo, za konkurenco, za informacijsko družbo in medije, Skupno raziskovalno središče, za notranji trg in storitve, za obdavčenje in carinsko unijo, za energetiko in promet. Zajeta sta bila tudi urada za infrastrukturo in logistiko v Bruslju in Luxembourgu.

16

(17)  Prenovljen lokalni sistem Evropskega urada za sodelovanje EuropeAid CRIS se uporablja od 22. januarja 2007 in bo še dodatno preverjen, preden ga bo mogoče potrditi.

17

(18)  Uvedba novega sistema Symmetry v Generalnem direktoratu za izobraževanje in kulturo je odložena do leta 2008, oktobra leta 2006 pa se je začela uporabljati nova različica dosedanjega sistema APPFIN. Kljub temu, da se je kakovost podatkov od novembra 2006 izboljšala, še vedno obstajajo določene pomanjkljivosti (zlasti šibko dokumentiranje). V letu 2007 bodo izvedeni nadaljnji postopki potrjevanja.

18

(19)  ABAC Delegations, informacijski sistem za blagajniške knjige predplačil, ki ga upravlja Generalni direktorat za zunanje odnose, se je začel uporabljati 8. januarja 2007 (razen modula, namenjenega sredstvom, ki še ni bil dokončan). V letu 2007 bodo izvedeni nadaljnji postopki potrjevanja.

19

ABAC Delegations

(20)  Predvsem nekatera splošna vprašanja o obračunavanju predfinanciranja, pravočasnosti evidentiranja transakcij, uporabi modula ABAC Contracts, obravnavi predfinanciranja na nekaterih področjih, skladnosti podatkov med lokalnimi sistemi in ABAC, splošnem pomanjkanju poznavanja/razumevanja načel računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka v vseh službah.

20

ABAC Contracts

(21)  Generalni direktorati za informacijsko družbo in medije, za energetiko in promet ter Skupno raziskovalno središče.

21

(22)  Urad za sodelovanje EuropeAid, Generalni direktorat za širitev, Generalni direktorat za raziskave, Generalni direktorat za energetiko in promet, Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo ter Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo niso naknadno preizkusili svojih metodologij za ločitev proračunskih let.

22

(23)  Glej odstavek VIII izjave Sodišča o zanesljivosti za proračunsko leto 2005.

23

(24)  Revizijo v Generalnem direktoratu za izobraževanje in kulturo in Izvajalski agenciji je pod nadzorom Sodišča opravila Komisijina služba za notranjo revizijo.

24

(25)  Urad za sodelovanje EuropeAid, Generalni direktorat za informacijsko družbo in medije, Generalni direktorat za energetiko in promet, Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo.

25

(26)  Uredba Sveta (ES) št. 1290/2005 (UL L 209, 11.8.2005, str. 1) in Uredba Komisije (ES) št. 885/2006 (UL L 171, 23.6.2006, str. 90).

26

(27)  Omejitve mnenj v certifikatih in glavne ugotovitve v poročilih certifikacijskih organov, omejeno delo, ki so ga opravili nekateri med njimi, in nezadostne informacije v nekaterih poročilih.

27

(28)  Sklep razširjenega predsedstva z dne 4. novembra 1981; Sklep predsedstva z dne 24. in 25. maja 1982, kakor sta bila spremenjena 13. septembra 1995 (PE 113.116/BUR./rev. XVII/02–2004/Ann.III).

28

(29)  Glej odstavek 1.49 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

29

(30)  Glej odstavka 1.10 in 1.11 Letnega poročila za proračunsko leto 2002, odstavek 1.11 Letnega poročila za proračunsko leto 2003, odstavka 1.12 in 1.13 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 in odstavek 1.57 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

30

(31)  Dodatne informacije so tudi v okviru pogojnih sredstev (goljufije in nepravilnosti ter napoved prihodkov) in v pojasnilih h konsolidiranim poročilom o izvrševanju proračuna.

31

(32)  Glej poročila o izvrševanju proračuna, tabela 2 „Konsolidiran povzetek realizacije proračunskih prihodkov za leto 2005“.

32

(33)  Glej poročila o izvrševanju proračuna, tabela 2 „Konsolidiran povzetek realizacije proračunskih prihodkov za leto 2006“.

33

(34)  Podrobnejše informacije so na voljo na spletni strani Sodišča www.eca.europa.eu.

34

(35)  Glej omejitve obsega v odstavkih 4.3, 4.4 in 4.7.

35

(36)  Glede „Delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov“ je v odstavkih 10.6 in 10.25 opozorjeno na nekatere slabosti.

36

(37)  Sistemi so uvrščeni med „delno zadovoljive“, kadar je bilo ocenjeno, da so nekateri deli kontrole delovali ustrezno, drugi pa ne. Posledično kot celota morda niso uspešni pri omejevanju napak v osnovnih transakcijah na sprejemljivo raven.

37

(38)  Preizkušanje podatkov, ki ga je izvedlo Sodišče, kaže, da je stopnja napak, izračunana na podlagi podvzorca, ki pokriva samo tisti del kmetijskih odhodkov, ki se ne nanašajo na razvoj podeželja, pod pragom pomembnosti.

38

POGLAVJE 2

Komisijin okvir notranjih kontrol

KAZALO

| 2.1–2.2 | Uvod in obseg revizije |
| --- | --- |

2.1–2.2

| 2.3–2.18 | Komisijine ravnateljske predstavitve |
| --- | --- |

2.3–2.18

| 2.3–2.6 | Zbirno poročilo Komisije |
| --- | --- |

2.3–2.6

| 2.7–2.18 | Letna poročila o dejavnostih in izjave generalnih direktorjev |
| --- | --- |

2.7–2.18

| 2.7 | Postopek priprave |
| --- | --- |

2.7

| 2.8–2.17 | Izjave generalnih direktorjev |
| --- | --- |

2.8–2.17

| 2.18 | Kazalniki zakonitosti in pravilnosti |
| --- | --- |

2.18

| 2.19–2.30 | Akcijski načrti |
| --- | --- |

2.19–2.30

| 2.19–2.22 | Splošna ocena |
| --- | --- |

2.19–2.22

| 2.23–2.25 | Popravljanje napak |
| --- | --- |

2.23–2.25

| 2.26–2.30 | Informacije, ki so v zvezi s popravljanjem napak na voljo na Komisiji |
| --- | --- |

2.26–2.30

| 2.31–2.34 | Standardi kontroliranja |
| --- | --- |

2.31–2.34

| 2.32 | Skladnost s temeljnimi zahtevami |
| --- | --- |

2.32

| 2.33–2.34 | Uspešnost |
| --- | --- |

2.33–2.34

| 2.35–2.37 | Splošni zaključek in priporočila |
| --- | --- |

2.35–2.37

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD IN OBSEG REVIZIJE |
| 2.1 | To poglavje poroča o Komisijinih prizadevanjih v letu 2006 za izboljšanje uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov v njenih generalnih direktoratih, da se zagotovi zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s proračunom EU. V poglavju so analizirani zlasti: |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD IN OBSEG REVIZIJE

2.1

To poglavje poroča o Komisijinih prizadevanjih v letu 2006 za izboljšanje uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov v njenih generalnih direktoratih, da se zagotovi zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s proračunom EU. V poglavju so analizirani zlasti:

| — | obseg, v katerem so ravnateljske predstavitve iz letnih poročil o dejavnostih in izjav generalnih direktorjev ter iz zbirnega poročila Komisije potrjene z revizijskimi ugotovitvami Sodišča (odstavki 2.3 do 2.18), |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem so ravnateljske predstavitve iz letnih poročil o dejavnostih in izjav generalnih direktorjev ter iz zbirnega poročila Komisije potrjene z revizijskimi ugotovitvami Sodišča (odstavki 2.3 do 2.18),

| — | informacije o izterjavah in finančnih popravkih (odstavki 2.23 do 2.30). |
| --- | --- |

—

informacije o izterjavah in finančnih popravkih (odstavki 2.23 do 2.30).

| 2.1 | Med ukrepi, sprejetimi leta 2006, je bil začetek izvajanja akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole, v zvezi s katerim je bil v prvem poročilu o napredku marca 2007 prikazan napredek. Izboljšane so bile smernice za letna poročila o dejavnostih, vključno s predstavitvijo strategij kontrol služb in njihovih rezultatov ter – leta 2006 neobveznih – kazalnikov zakonitosti in pravilnosti. |
| --- | --- |

2.1

Med ukrepi, sprejetimi leta 2006, je bil začetek izvajanja akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole, v zvezi s katerim je bil v prvem poročilu o napredku marca 2007 prikazan napredek. Izboljšane so bile smernice za letna poročila o dejavnostih, vključno s predstavitvijo strategij kontrol služb in njihovih rezultatov ter – leta 2006 neobveznih – kazalnikov zakonitosti in pravilnosti.

Različne vrste ukrepov, sprejetih za izboljšanje nadzornih in kontrolnih sistemov, ustrezajo priporočilom Sodišča in notranjih revizorjev Komisije ter priporočilom, ki sta jih oblikovala Parlament in Svet med letnim postopkom razrešnice.

| 2.2 | Poglavje vsebuje tudi pripombe o Komisijinem akcijskem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (odstavki 2.19 do 2.22) ter pregled delovanja Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemov (odstavki 2.31 do 2.34). |
| --- | --- |

2.2

Poglavje vsebuje tudi pripombe o Komisijinem akcijskem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (odstavki 2.19 do 2.22) ter pregled delovanja Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemov (odstavki 2.31 do 2.34).

KOMISIJINE RAVNATELJSKE PREDSTAVITVE

Zbirno Poročilo Komisije

| 2.3 | Poleg poročila o dosežkih politik (1) je Komisija sprejela zbirno poročilo za leto 2006 (2) o svojih dosežkih pri upravljanju, meneč, da „veljavni sistemi notranje kontrole z omejitvami, navedenimi v letnih poročilih o delu za leto 2006, dajejo ustrezno zagotovilo glede zakonitosti in pravilnosti dejavnosti, za katere Komisija v skladu s členom 274 Pogodbe ES sprejema vso odgovornost. Vendar priznava, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za odpravo številnih pomanjkljivosti, zlasti tistih, ki so poudarjene v pridržkih pooblaščenih odredbodajalcev.“ |
| --- | --- |

2.3

Poleg poročila o dosežkih politik (1) je Komisija sprejela zbirno poročilo za leto 2006 (2) o svojih dosežkih pri upravljanju, meneč, da „veljavni sistemi notranje kontrole z omejitvami, navedenimi v letnih poročilih o delu za leto 2006, dajejo ustrezno zagotovilo glede zakonitosti in pravilnosti dejavnosti, za katere Komisija v skladu s členom 274 Pogodbe ES sprejema vso odgovornost. Vendar priznava, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za odpravo številnih pomanjkljivosti, zlasti tistih, ki so poudarjene v pridržkih pooblaščenih odredbodajalcev.“

2.4

| 2.4 | Komisijina ocena nekaterih medsektorskih vprašanj se ujema z analizo Sodišča, kar zadeva zaključke o neposrednem centraliziranem upravljanju na področju raziskav (glej odstavek 2.12), o potrebi po poenostavitvi (glej odstavek 1.42), o stalnih prizadevanjih za razvoj kazalnikov zakonitosti in pravilnosti (glej odstavek 2.18) ter o nadaljnjih izboljšavah kakovosti letnih poročil o dejavnostih (glej odstavka 2.7 in 2.9). Toda pri nekaterih delih skupne kmetijske politike, strukturnih ukrepih in tudi nekaterih delih zunanjih ukrepov revizija Sodišča razkriva pomembne pomanjkljivosti v nadzornih in kontrolnih sistemih, ki presegajo tiste, ki so jih generalni direktorji določili kot pridržke v svojih izjavah, ki spremljajo letna poročila o dejavnostih (glej odstavke 2.13 do 2.17). Poleg tega Komisijina analiza preostalih težav v zvezi z zanesljivostjo računovodskih izkazov, zlasti na ravni lokalnih podrejenih sistemov, ni bila popolna (glej odstavke 1.13 do 1.17). |
| --- | --- |

Komisijina ocena nekaterih medsektorskih vprašanj se ujema z analizo Sodišča, kar zadeva zaključke o neposrednem centraliziranem upravljanju na področju raziskav (glej odstavek 2.12), o potrebi po poenostavitvi (glej odstavek 1.42), o stalnih prizadevanjih za razvoj kazalnikov zakonitosti in pravilnosti (glej odstavek 2.18) ter o nadaljnjih izboljšavah kakovosti letnih poročil o dejavnostih (glej odstavka 2.7 in 2.9). Toda pri nekaterih delih skupne kmetijske politike, strukturnih ukrepih in tudi nekaterih delih zunanjih ukrepov revizija Sodišča razkriva pomembne pomanjkljivosti v nadzornih in kontrolnih sistemih, ki presegajo tiste, ki so jih generalni direktorji določili kot pridržke v svojih izjavah, ki spremljajo letna poročila o dejavnostih (glej odstavke 2.13 do 2.17). Poleg tega Komisijina analiza preostalih težav v zvezi z zanesljivostjo računovodskih izkazov, zlasti na ravni lokalnih podrejenih sistemov, ni bila popolna (glej odstavke 1.13 do 1.17).

| 2.4 | Generalni direktorji so v svoje izjave vključili pridržke, če so informacije o delovanju sistemov, ki so jih pridobili sami ali na podlagi revizijskega dela držav članic, kazali na večje pomanjkljivosti, ki lahko pomenijo pomembno tveganje za proračun Skupnosti in se jih ne da ustrezno obvladovati z običajnimi popravnimi mehanizmi kontrolnega sistema. Razen v teh primerih lahko generalni direktorji izberejo pridržek, če obstaja veliko tveganje izgube ugleda ustanov Skupnosti. Generalni direktorji, ki jih je navedlo Sodišče, niso objavili pridržkov, če so menili, da je bilo tveganje ustrezno obvladano, in so pojasnili razloge za svojo oceno v letnih poročilih o dejavnostih. |
| --- | --- |

2.4

Generalni direktorji so v svoje izjave vključili pridržke, če so informacije o delovanju sistemov, ki so jih pridobili sami ali na podlagi revizijskega dela držav članic, kazali na večje pomanjkljivosti, ki lahko pomenijo pomembno tveganje za proračun Skupnosti in se jih ne da ustrezno obvladovati z običajnimi popravnimi mehanizmi kontrolnega sistema. Razen v teh primerih lahko generalni direktorji izberejo pridržek, če obstaja veliko tveganje izgube ugleda ustanov Skupnosti. Generalni direktorji, ki jih je navedlo Sodišče, niso objavili pridržkov, če so menili, da je bilo tveganje ustrezno obvladano, in so pojasnili razloge za svojo oceno v letnih poročilih o dejavnostih.

Kmetijsko-okoljski ukrepi, ki predstavljajo majhen del odhodkov skupne kmetijske politike, so navadno pomanjkljivi (glej odstavek 5.72). Pomanjkljivosti se lahko ustrezno odpravijo s popravnimi ukrepi kontrolnih sistemov. Poleg tega so bile uvedene zakonodajne spremembe za prihodnje obdobje.

Glej tudi odgovore na odstavke 1.15, 1.17, 1.42, 2.13 in 2.18.

| 2.5 | Komisija v svojem zbirnem poročilu navaja, da se v „nekaterih primerih“ zagotovilo, ki ga dajejo sistemi notranje kontrole po oceni Sodišča, in zagotovilo, ki ga dajejo zadevni generalni direktorji, razlikujeta predvsem zaradi različnih razlag tipologije ter vpliva napak in/ali ocene sistemskih pomanjkljivosti. Po mnenju Sodišča je do razlike prišlo zaradi dejstva, da je v Komisijini oceni upravljavskih dosežkov premalo upoštevan vpliv tekočih kontrolnih pomanjkljivosti, čeprav so te večinoma pripoznane v različnih akcijskih načrtih in letnih poročilih o dejavnostih (glej odstavke 2.11 in 2.19 do 2.22). |
| --- | --- |

2.5

Komisija v svojem zbirnem poročilu navaja, da se v „nekaterih primerih“ zagotovilo, ki ga dajejo sistemi notranje kontrole po oceni Sodišča, in zagotovilo, ki ga dajejo zadevni generalni direktorji, razlikujeta predvsem zaradi različnih razlag tipologije ter vpliva napak in/ali ocene sistemskih pomanjkljivosti. Po mnenju Sodišča je do razlike prišlo zaradi dejstva, da je v Komisijini oceni upravljavskih dosežkov premalo upoštevan vpliv tekočih kontrolnih pomanjkljivosti, čeprav so te večinoma pripoznane v različnih akcijskih načrtih in letnih poročilih o dejavnostih (glej odstavke 2.11 in 2.19 do 2.22).

| 2.5 | Komisija je v zbirnem poročilu navedla, da se v izjavi o zanesljivosti, ki se izpelje iz okvira notranje kontrole, upoštevajo tudi njegov večletni značaj, ki omogoča, da se popravki opravijo nekaj časa po izplačilu sredstev, in popravni ukrepi za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti kontrole. |
| --- | --- |

2.5

Komisija je v zbirnem poročilu navedla, da se v izjavi o zanesljivosti, ki se izpelje iz okvira notranje kontrole, upoštevajo tudi njegov večletni značaj, ki omogoča, da se popravki opravijo nekaj časa po izplačilu sredstev, in popravni ukrepi za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti kontrole.

Zadevni generalni direktorji razpravljajo s Sodiščem o svojih različnih dojemanjih, razloge pa bodo pojasnjevali v svojih letnih poročilih o dejavnostih za obdobja od leta 2007 naprej.

V zbirnem poročilu je bilo navedeno tudi, da generalni direktorji ustrezno upoštevajo rezultate revizij Sodišča kot glavni vir svojih zagotovil.

| 2.6 | Revizije, ki jih je opravilo Sodišče, na primer kažejo, kot je bilo že navedeno v Letnem poročilu za proračunsko leto 2005 (3), da obstoječi nadzorni in kontrolni sistemi na številnih področjih ne zagotavljajo preprečevanja ali pravočasnega ugotavljanja in popravljanja napak (glej odstavke 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) in 9.23). Komisija navaja, da njene službe uporabljajo večleten sistem, pri katerem se lahko napake iz enega leta opazijo in popravijo v naslednjih letih. Ne glede na te argumente Komisija nima na razpolago ustreznih in zanesljivih informacij o popravkih na ravni končnih upravičencev (glej odstavke 2.23 do 2.30). |
| --- | --- |

2.6

Revizije, ki jih je opravilo Sodišče, na primer kažejo, kot je bilo že navedeno v Letnem poročilu za proračunsko leto 2005 (3), da obstoječi nadzorni in kontrolni sistemi na številnih področjih ne zagotavljajo preprečevanja ali pravočasnega ugotavljanja in popravljanja napak (glej odstavke 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) in 9.23). Komisija navaja, da njene službe uporabljajo večleten sistem, pri katerem se lahko napake iz enega leta opazijo in popravijo v naslednjih letih. Ne glede na te argumente Komisija nima na razpolago ustreznih in zanesljivih informacij o popravkih na ravni končnih upravičencev (glej odstavke 2.23 do 2.30).

| 2.6 | Na področju kmetijskih odhodkov rezultati kontrol na ravni končnih upravičencev, kot jih Komisiji sporočijo države članice in kot so objavljeni v zadevnem letnem poročilu o dejavnostih, prikazujejo obseg nepravilnih plačil za kmetijske odhodke. Za nadaljnje izboljšanje zagotovila, ki ga je mogoče pridobiti iz informacij, je Komisija leta 2007 začela izvajati priporočilo Sodišča, da morajo certifikacijski organi narediti več za preverjanje in potrjevanje statističnih podatkov o inšpekcijskih pregledih in naknadnih pregledov plačil. |
| --- | --- |

2.6

Na področju kmetijskih odhodkov rezultati kontrol na ravni končnih upravičencev, kot jih Komisiji sporočijo države članice in kot so objavljeni v zadevnem letnem poročilu o dejavnostih, prikazujejo obseg nepravilnih plačil za kmetijske odhodke. Za nadaljnje izboljšanje zagotovila, ki ga je mogoče pridobiti iz informacij, je Komisija leta 2007 začela izvajati priporočilo Sodišča, da morajo certifikacijski organi narediti več za preverjanje in potrjevanje statističnih podatkov o inšpekcijskih pregledih in naknadnih pregledov plačil.

Na področju strukturnih ukrepov se Komisija na splošno strinja s stališčem Sodišča, da je treba izboljšati nacionalne sisteme. Vendar obstajajo dokazi, da je 20 do 35 % sistemov zadovoljivih, približno 60 % jih je treba izboljšati, da se popravijo pomembne pomanjkljivosti v ključnih kontrolah, približno 10 % pa jih je zelo pomanjkljivih (glej odgovor na odstavek 6.35). V slednjih primerih se plačila začasno ustavijo ali uvedejo finančni popravki, če države članice same ne opravijo zahtevanih popravkov.

Komisija meni, da bo velik delež odkritih napak verjetno popravljen z večletnimi popravnimi mehanizmi v sistemu. Smernice za letna poročila o dejavnostih za leto 2007 bodo zahtevale podrobnejše informacije o izterjavah. Komisija je zlasti sprejela ukrepe, da pridobi boljše informacije v zvezi s popravki, ki so jih opravile države članice. Glej odgovore na odstavke 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 in 9.23.

Letna poročila o dejavnostih in izjave generalnih direktorjev

Postopek priprave

| 2.7 | Navodila (5) za letna poročila o dejavnostih za leto 2006 in medsebojni pregled (6) dokazujejo, da si osrednje službe Komisije trajno prizadevajo pojasniti povezavo med uspešnostjo sistemov notranje kontrole in osnovo, na kateri temeljijo izjave (7), ter zagotoviti splošne informacije o predstavitvi ključnih kazalnikov zakonitosti in pravilnosti (8). |
| --- | --- |

2.7

Navodila (5) za letna poročila o dejavnostih za leto 2006 in medsebojni pregled (6) dokazujejo, da si osrednje službe Komisije trajno prizadevajo pojasniti povezavo med uspešnostjo sistemov notranje kontrole in osnovo, na kateri temeljijo izjave (7), ter zagotoviti splošne informacije o predstavitvi ključnih kazalnikov zakonitosti in pravilnosti (8).

Izjave Generalnih Direktorjev

| 2.8 | Generalni direktorji morajo v svojih izjavah, priloženih letnim poročilom o dejavnostih, navesti, ali so bila dejavnostim dodeljena sredstva porabljena v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in ali postopki notranje kontrole, ki se izvajajo v njihovih oddelkih, nudijo razumno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij. V primeru pomembnih pomanjkljivosti ali nepravilnosti pri notranjih kontrolah morajo izjavam dodati pridržke (9) in sestaviti akcijske načrte za popravne ukrepe. |
| --- | --- |

2.8

Generalni direktorji morajo v svojih izjavah, priloženih letnim poročilom o dejavnostih, navesti, ali so bila dejavnostim dodeljena sredstva porabljena v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in ali postopki notranje kontrole, ki se izvajajo v njihovih oddelkih, nudijo razumno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij. V primeru pomembnih pomanjkljivosti ali nepravilnosti pri notranjih kontrolah morajo izjavam dodati pridržke (9) in sestaviti akcijske načrte za popravne ukrepe.

| 2.8 | Kombinacija teh dveh načel (razumno zagotovilo za dobro finančno poslovodenje ter zakonitost in pravilnost) vodi k določenemu „ravnovesju“ tveganj in kontrol, ki je po mnenju uprave sprejemljivo, četudi „popolnega zagotovila“ in „popolne zakonitosti/pravilnosti“ ni mogoče doseči. |
| --- | --- |

2.8

Kombinacija teh dveh načel (razumno zagotovilo za dobro finančno poslovodenje ter zakonitost in pravilnost) vodi k določenemu „ravnovesju“ tveganj in kontrol, ki je po mnenju uprave sprejemljivo, četudi „popolnega zagotovila“ in „popolne zakonitosti/pravilnosti“ ni mogoče doseči.

| 2.9 | Analiza letnih poročil o dejavnostih in izjav generalnih direktorjev za proračunsko leto 2006, ki jo je izvedlo Sodišče, kaže, da so bili merila pomembnosti in opredelitev pridržkov ter njihov vpliv na zanesljivost na splošno (10) jasni. Revizija Sodišča kaže tudi, da je v letnih poročilih o dejavnostih običajno predstavljena izboljšana ocena prednosti in pomanjkljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov (11). |
| --- | --- |

2.9

Analiza letnih poročil o dejavnostih in izjav generalnih direktorjev za proračunsko leto 2006, ki jo je izvedlo Sodišče, kaže, da so bili merila pomembnosti in opredelitev pridržkov ter njihov vpliv na zanesljivost na splošno (10) jasni. Revizija Sodišča kaže tudi, da je v letnih poročilih o dejavnostih običajno predstavljena izboljšana ocena prednosti in pomanjkljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov (11).

| 2.9 | Komisija pričakuje nadaljnje izboljšave za leto 2007, predvsem zaradi posplošene uporabe predloge za notranjo kontrolo v letnih poročilih o dejavnostih, ki vzpostavlja jasnejšo povezavo med kontrolnimi sistemi in zagotovili. Komisija bo prav tako nadaljevala svoja prizadevanja za izboljšanje meril za pomembnost in okrepitev podlage za zagotovilo, kjer je potrebno. |
| --- | --- |

2.9

Komisija pričakuje nadaljnje izboljšave za leto 2007, predvsem zaradi posplošene uporabe predloge za notranjo kontrolo v letnih poročilih o dejavnostih, ki vzpostavlja jasnejšo povezavo med kontrolnimi sistemi in zagotovili. Komisija bo prav tako nadaljevala svoja prizadevanja za izboljšanje meril za pomembnost in okrepitev podlage za zagotovilo, kjer je potrebno.

| 2.10 | Vsi generalni direktorji so navedli, da so pridobili razumno zagotovilo, da so bila sredstva, ki so jim bila dodeljena, uporabljena za predvidene namene, in da so notranje kontrole, ki so jih uvedli, zagotavljale zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij. |
| --- | --- |

2.10

Vsi generalni direktorji so navedli, da so pridobili razumno zagotovilo, da so bila sredstva, ki so jim bila dodeljena, uporabljena za predvidene namene, in da so notranje kontrole, ki so jih uvedli, zagotavljale zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij.

2.11

| 2.11 | Sodišče ugotavlja, da 15 od 40 izjav vsebuje enega ali več pridržkov. Skupno število pridržkov se je od leta 2005 (31) do leta 2006 (20) (12) zmanjšalo. Večina se jih nanaša na pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene že v preteklih letih (13), in zadeva predvsem zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij. Najpomembnejši pridržki v okviru izjave o zanesljivosti so prikazani v 
  tabeli 2.1
  . |
| --- | --- |

Sodišče ugotavlja, da 15 od 40 izjav vsebuje enega ali več pridržkov. Skupno število pridržkov se je od leta 2005 (31) do leta 2006 (20) (12) zmanjšalo. Večina se jih nanaša na pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene že v preteklih letih (13), in zadeva predvsem zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij. Najpomembnejši pridržki v okviru izjave o zanesljivosti so prikazani v 
  tabeli 2.1
  .

Tabela 2.1 – Razvoj dokazov iz letnih poročil o dejavnostih Komisijinih generalnih direktoratov za izjavo o zanesljivosti, ki jo izda Sodišče

| Sektor | Najpomembnejši pridržki generalnih direktorjev
  (vključeni v izjave) | 2004 | 2005 | 2006 | | Vpliv najpomembnejših pridržkov na zagotovilo, ki ga podajo generalni direktorji, po mnenju Sodišča (14) | Druge pomembne pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Sodišče pri reviziji in/ali Komisija (niso vključene v izjave) | 2004 | 2005 | 2006 | | Dokazi iz letnega poročila o dejavnostih za revizijske zaključke Sodišča (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Lastna sredstva | — | Govedina „Hilton“ |

Sektor

Najpomembnejši pridržki generalnih direktorjev

(vključeni v izjave)

2004

2005

2006

Vpliv najpomembnejših pridržkov na zagotovilo, ki ga podajo generalni direktorji, po mnenju Sodišča (14)

Druge pomembne pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Sodišče pri reviziji in/ali Komisija (niso vključene v izjave)

2004

2005

2006

Dokazi iz letnega poročila o dejavnostih za revizijske zaključke Sodišča (15)

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Lastna sredstva

—

Govedina „Hilton“

×

×

A

A

A

/

A

A

A

Skupna kmetijska politika

| — | IAKS v Grčiji |
| --- | --- |

—

IAKS v Grčiji

×

×

×

B

B

B

| — | Omejen obseg spremljevalnih ukrepov Komisije in zaostanek nepopolnih pregledov v zvezi z Uredbo (EGS) št. 4045/89 |
| --- | --- |

—

Omejen obseg spremljevalnih ukrepov Komisije in zaostanek nepopolnih pregledov v zvezi z Uredbo (EGS) št. 4045/89

×

C

B (17)

C (18)

B (17)

C (18)

| — | Upravljavski in kontrolni sistemi v državah članicah v zvezi z razvojem podeželja (odstavek 5.65) |
| --- | --- |

—

Upravljavski in kontrolni sistemi v državah članicah v zvezi z razvojem podeželja (odstavek 5.65)

×

Strukturni ukrepi

| — | Usmerjevalni oddelek EKUJS: upravljavski in kontrolni sistemi v državah članicah (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Usmerjevalni oddelek EKUJS: upravljavski in kontrolni sistemi v državah članicah (2000/2006)

×

B

B

B

| — | Tveganja, povezana s končanjem programskega obdobja 1994–1999 in/ali pomembnimi pomanjkljivostmi pri izvajanju Uredbe (ES) št. 2064/97 |
| --- | --- |

—

Tveganja, povezana s končanjem programskega obdobja 1994–1999 in/ali pomembnimi pomanjkljivostmi pri izvajanju Uredbe (ES) št. 2064/97

×

×

C

C

C

| — | ESS: upravljavski in kontrolni sistemi v državah članicah (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ESS: upravljavski in kontrolni sistemi v državah članicah (2000/2006)

×

×

Združeno kraljestvo

×

Španija, Škotska (Združeno kraljestvo), Švedska, Slovaška, Slovenija, Latvija, Kalabrija in Lacij (Italija)

| — | Upravljavski in kontrolni sistemi v državah članicah (2000/2006)
   (16)
  (odstavek 6.38) |
| --- | --- |

—

Upravljavski in kontrolni sistemi v državah članicah (2000/2006)
   (16)
  (odstavek 6.38)

×

×

| — | FIUR: upravljavski in kontrolni sistemi v državah članicah (2000/2006) |
| --- | --- |

—

FIUR: upravljavski in kontrolni sistemi v državah članicah (2000/2006)

×

Italija

| — | ESRR: upravljavski in kontrolni sistemi (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ESRR: upravljavski in kontrolni sistemi (2000/2006)

×

Grčija

×

Združeno kraljestvo in Španija

×

Anglija in Škotska (Združeno kraljestvo)

| — | INTERREG: upravljavski in kontrolni sistemi (2000/2006) |
| --- | --- |

—

INTERREG: upravljavski in kontrolni sistemi (2000/2006)

×

Vsi programi (razen IIIB za severozahodno Evropo ter Azore, Kanarske otoke in Madeiro)

| — | Kohezijski sklad: upravljavski in kontrolni sistemi (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Kohezijski sklad: upravljavski in kontrolni sistemi (2000/2006)

×

Grčija

×

Španija

Notranje politike, vključno z raziskavami

| — | Nezadostno zagotovilo/pomanjkljivosti pri upravljanju prek nacionalnih agencij |
| --- | --- |

—

Nezadostno zagotovilo/pomanjkljivosti pri upravljanju prek nacionalnih agencij

×

×

B

B

B

| — | Predhodno preizkušanje podatkov v okviru posrednega centraliziranega upravljanja (člen 35 podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe) (16) |
| --- | --- |

—

Predhodno preizkušanje podatkov v okviru posrednega centraliziranega upravljanja (člen 35 podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe) (16)

×

B

B

B

| — | (Revizije na kraju samem za pogodbe na področju notranjih politik) – premalo dokazov, da bi se ugotovila preostala raven ponavljajočih se napak v zvezi s točnostjo zahtevkov za povračilo stroškov |
| --- | --- |

—

(Revizije na kraju samem za pogodbe na področju notranjih politik) – premalo dokazov, da bi se ugotovila preostala raven ponavljajočih se napak v zvezi s točnostjo zahtevkov za povračilo stroškov

×

×

×

6. okvirni program

| — | Pogostost napak na področju javnega zdravja |
| --- | --- |

—

Pogostost napak na področju javnega zdravja

×

| — | Pogostost napak (upravičenost) v zahtevkih za povračilo stroškov v zvezi z raziskovalnimi pogodbami |
| --- | --- |

—

Pogostost napak (upravičenost) v zahtevkih za povračilo stroškov v zvezi z raziskovalnimi pogodbami

×

×

5. okvirni program

×

5. okvirni program

| — | Pogostost napak pri 6. okvirnem programu za raziskave (16) |
| --- | --- |

—

Pogostost napak pri 6. okvirnem programu za raziskave (16)

×

| — | Pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih Evropskega sklada za begunce |
| --- | --- |

—

Pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih Evropskega sklada za begunce

×

Združeno kraljestvo in Luksemburg

×

Združeno kraljestvo

×

Italija

Zunanji ukrepi

| — | Neupoštevanje postopkov javnih naročil s strani humanitarne organizacije |
| --- | --- |

—

Neupoštevanje postopkov javnih naročil s strani humanitarne organizacije

×

A

A

A

| — | Nadzorne in kontrolne sisteme za zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij na ravni izvajalskih organizacij je treba nadalje izboljšati, da bodo v celoti delovali (odstavek 8.32) |
| --- | --- |

—

Nadzorne in kontrolne sisteme za zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij na ravni izvajalskih organizacij je treba nadalje izboljšati, da bodo v celoti delovali (odstavek 8.32)

×

×

C

B

B

| — | Pravni status in odgovornost pogodbenega partnerja v okviru izvajanja prispevka EU za četrti steber začasne misije Združenih narodov na Kosovu (UNMIK) |
| --- | --- |

—

Pravni status in odgovornost pogodbenega partnerja v okviru izvajanja prispevka EU za četrti steber začasne misije Združenih narodov na Kosovu (UNMIK)

×

Predpristopna strategija

| — | ISPA: upravljavski in kontrolni sistemi |
| --- | --- |

—

ISPA: upravljavski in kontrolni sistemi

×

Romunija

B

A

A

/

B

A

A

| — | PHARE: Tveganja, povezana z decentraliziranimi sistemi, opustitvami pri revizijah sistemov in transakcij |
| --- | --- |

—

PHARE: Tveganja, povezana z decentraliziranimi sistemi, opustitvami pri revizijah sistemov in transakcij

×

Romunija in Bolgarija

Upravni odhodki

| — | Izvajanje standardov notranjega kontroliranja v delegacijah EU |
| --- | --- |

—

Izvajanje standardov notranjega kontroliranja v delegacijah EU

×

×

A

A

A

| — | Pomanjkljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov v delegacijah EU
   (16)
  (odstavek 10.15) |
| --- | --- |

—

Pomanjkljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov v delegacijah EU
   (16)
  (odstavek 10.15)

×

A

A

A

Vir: Računsko sodišče.

| 2.12 | Glede lastnih sredstev, notranjih politik (vključno z raziskavami), predpristopne strategije (19) in upravnih odhodkov (glej
  tabelo 2.1
  ter odstavke 4.28, 7.30, 9.23, 10.15, 10.16 in 10.25) se letna poročila o dejavnostih na splošno ujemajo z zaključki relevantnih posebnih ocen, podanih v okviru DAS. |
| --- | --- |

2.12

Glede lastnih sredstev, notranjih politik (vključno z raziskavami), predpristopne strategije (19) in upravnih odhodkov (glej
  tabelo 2.1
  ter odstavke 4.28, 7.30, 9.23, 10.15, 10.16 in 10.25) se letna poročila o dejavnostih na splošno ujemajo z zaključki relevantnih posebnih ocen, podanih v okviru DAS.

2.13

| 2.13 | Po drugi strani je pri pomembnih delih proračuna EU mnenje generalnih direktorjev o zakonitosti in pravilnosti porabe EU pozitivnejše, kot bi bilo skladno z revizijo Sodišča. |
| --- | --- |

Po drugi strani je pri pomembnih delih proračuna EU mnenje generalnih direktorjev o zakonitosti in pravilnosti porabe EU pozitivnejše, kot bi bilo skladno z revizijo Sodišča.

| 2.13 | Revizija Sodišča zadeva zakonitost in pravilnost transakcij, evidentiranih v danem letu. Generalni direktorji dajejo zagotovilo o delovanju večletnih kontrolnih sistemov med tem letom. Komisija ne podcenjuje pomanjkljivosti sistema, zaradi katerih poraba morda ne izpolnjuje zahtevanih pogojev, ampak počasi izboljšuje svoje zagotovilo ter upošteva ukrepe za izboljšanje, ki so bili sprejeti, da se popravijo take pomanjkljivosti, in zmogljivosti večletnega sistema za popravo napak nekaj časa po izplačilu sredstev. |
| --- | --- |

2.13

Revizija Sodišča zadeva zakonitost in pravilnost transakcij, evidentiranih v danem letu. Generalni direktorji dajejo zagotovilo o delovanju večletnih kontrolnih sistemov med tem letom. Komisija ne podcenjuje pomanjkljivosti sistema, zaradi katerih poraba morda ne izpolnjuje zahtevanih pogojev, ampak počasi izboljšuje svoje zagotovilo ter upošteva ukrepe za izboljšanje, ki so bili sprejeti, da se popravijo take pomanjkljivosti, in zmogljivosti večletnega sistema za popravo napak nekaj časa po izplačilu sredstev.

Glej tudi odgovore na odstavka 2.5 in 2.6.

| 2.14 | Zagotovilo, ki ga pri skupni kmetijski politiki daje izjava generalnega direktorja za kmetijstvo in razvoj podeželja (glej
  tabelo 2.1
  ), v nekaterih pomembnih vidikih ni združljivo z ugotovitvami Sodišča. Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja v podporo svoji izjavi uporablja model revizijskih zagotovil. Elementi tega modela so navedeni v letnem poročilu o dejavnostih (20). Revizijske ugotovitve Sodišča kažejo pomanjkljivosti, ki vplivajo na vsakega od teh elementov in omejujejo zagotovilo, ki ga je mogoče pridobiti iz izjave. Zlasti gre za zagotovilo, ki ga Komisija pridobiva iz elementov, nepovezanih z odhodki za leto 2006 (21), uporabo napovedanih prihodnjih popravkov (pogojna sredstva) za tekoče leto in vključevanje finančnih popravkov, ki bremenijo države članice, ne pa nepravilno plačane upravičence (glej odstavke 5.63 do 5.64). |
| --- | --- |

2.14

Zagotovilo, ki ga pri skupni kmetijski politiki daje izjava generalnega direktorja za kmetijstvo in razvoj podeželja (glej
  tabelo 2.1
  ), v nekaterih pomembnih vidikih ni združljivo z ugotovitvami Sodišča. Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja v podporo svoji izjavi uporablja model revizijskih zagotovil. Elementi tega modela so navedeni v letnem poročilu o dejavnostih (20). Revizijske ugotovitve Sodišča kažejo pomanjkljivosti, ki vplivajo na vsakega od teh elementov in omejujejo zagotovilo, ki ga je mogoče pridobiti iz izjave. Zlasti gre za zagotovilo, ki ga Komisija pridobiva iz elementov, nepovezanih z odhodki za leto 2006 (21), uporabo napovedanih prihodnjih popravkov (pogojna sredstva) za tekoče leto in vključevanje finančnih popravkov, ki bremenijo države članice, ne pa nepravilno plačane upravičence (glej odstavke 5.63 do 5.64).

| 2.14 | Komisija ugotavlja, da se skupna stopnja napak izrazito zmanjšala in da je pri delu odhodkov Jamstvenega oddelka EKUJS, ki ni namenjen razvoju podeželja in predstavlja več kot 85 % skupnih odhodkov, pod stopnjo pomembnosti. V zvezi z razvojem podeželja imajo kmetijsko-okoljski ukrepi pogosto večje napake. |
| --- | --- |

2.14

Komisija ugotavlja, da se skupna stopnja napak izrazito zmanjšala in da je pri delu odhodkov Jamstvenega oddelka EKUJS, ki ni namenjen razvoju podeželja in predstavlja več kot 85 % skupnih odhodkov, pod stopnjo pomembnosti. V zvezi z razvojem podeželja imajo kmetijsko-okoljski ukrepi pogosto večje napake.

Zagotovilo, ki ga pridobi Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja, temelji na celovitem upravljavskem in kontrolnem sistemu za kmetijske odhodke, ki zagotavlja, da se nepravilna plačila končnim upravičencem preprečijo ali odkrijejo in izterjajo. Ta sistem se opira na štiri dopolnilne ravni, ki delujejo zadovoljivo. Zlasti njegov večletni značaj, v zvezi s postopkom ugotavljanja skladnosti, ne vpliva na zagotovilo, ki ga je mogoče izpeljati iz tega postopka za proračunsko leto 2006. Čeprav je res, da se finančne posledice določijo šele ob koncu postopkov, so predhodne ugotovitve revizij, opravljenih leta 2006, že znane. Poleg tega, ker revizije Komisije zajemajo upravljavske in kontrolne sisteme držav članic, zagotavljajo informacije o revidiranih odhodkih in posredno tudi o prihodnjih odhodkih, ki jih zajemajo zadevni sistemi.

Poleg tega je namen evidentiranja pogojnih sredstev v računovodskih izkazih Komisije prikazati potencialne terjatve na podlagi rezultatov njenih revizij, ni pa bilo to namenjeno dajanju kakršnega koli zagotovila v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo osnovnih transakcij.

| 2.15 | Glede strukturnih politik izjavi generalnih direktorjev za regionalno politiko ter za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti podcenjujeta pomembne pomanjkljivosti upravljavskih in kontrolnih sistemov v državah članicah (glej odstavek 6.38) ter pomembno raven napak na ravni projektov (glej odstavek 6.39), ki jih je z revizijami ugotovilo Sodišče (glej
  tabelo 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.15

Glede strukturnih politik izjavi generalnih direktorjev za regionalno politiko ter za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti podcenjujeta pomembne pomanjkljivosti upravljavskih in kontrolnih sistemov v državah članicah (glej odstavek 6.38) ter pomembno raven napak na ravni projektov (glej odstavek 6.39), ki jih je z revizijami ugotovilo Sodišče (glej
  tabelo 2.1
  ).

| 2.15 | Letna poročila o dejavnostih odgovornih generalnih direktorjev določajo podlago za njihovo oceno učinkovitosti upravljavskega in kontrolnega sistema v državah članicah ter popravnih ukrepov, ki se izvajajo, da bi se dosegle zahtevane izboljšave, in kažejo stopnje tveganja za sredstva Skupnosti. Ocene temeljijo na obsežnem revizijskem delu in so na splošno v skladu z ocenami Sodišča. Kot je navedeno v odgovoru na odstavek 2.6, kažejo, da je približno 10 % kontrolnih sistemov zelo pomanjkljivih in zato pomenijo veliko tveganje. V teh primerih se lahko plačila državam članicam začasno ustavijo in uvedejo finančni popravki, če država članica sama ne opravi zahtevanih popravkov. Komisija meni, da bo velik delež odkritih napak verjetno popravljen z večletnimi popravnimi mehanizmi v sistemu. |
| --- | --- |

2.15

Letna poročila o dejavnostih odgovornih generalnih direktorjev določajo podlago za njihovo oceno učinkovitosti upravljavskega in kontrolnega sistema v državah članicah ter popravnih ukrepov, ki se izvajajo, da bi se dosegle zahtevane izboljšave, in kažejo stopnje tveganja za sredstva Skupnosti. Ocene temeljijo na obsežnem revizijskem delu in so na splošno v skladu z ocenami Sodišča. Kot je navedeno v odgovoru na odstavek 2.6, kažejo, da je približno 10 % kontrolnih sistemov zelo pomanjkljivih in zato pomenijo veliko tveganje. V teh primerih se lahko plačila državam članicam začasno ustavijo in uvedejo finančni popravki, če država članica sama ne opravi zahtevanih popravkov. Komisija meni, da bo velik delež odkritih napak verjetno popravljen z večletnimi popravnimi mehanizmi v sistemu.

| 2.16 | Sodišče izraža dvom tudi o tem, da je splošna ocena generalnega direktorja za regionalno politiko v zvezi z Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskim skladom združljiva z zadržki, ki jih ta podaja v zvezi z delovanjem upravljavskih in kontrolnih sistemov v 10 oziroma v 9 državah članicah (22). Stanje je podobno tudi pri generalnem direktoratu za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti (23). Poleg tega Sodišče opaža, da je v letnem poročilu o dejavnostih slednjega navedeno, da ni bilo oblikovano „revizijsko mnenje“ o 17,5 % odhodkov v zvezi s programskim obdobjem 2000–2006 za Evropski socialni sklad (ESS); zagotovilo generalnega direktorja je temeljilo na ravnateljskih predstavitvah. |
| --- | --- |

2.16

Sodišče izraža dvom tudi o tem, da je splošna ocena generalnega direktorja za regionalno politiko v zvezi z Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskim skladom združljiva z zadržki, ki jih ta podaja v zvezi z delovanjem upravljavskih in kontrolnih sistemov v 10 oziroma v 9 državah članicah (22). Stanje je podobno tudi pri generalnem direktoratu za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti (23). Poleg tega Sodišče opaža, da je v letnem poročilu o dejavnostih slednjega navedeno, da ni bilo oblikovano „revizijsko mnenje“ o 17,5 % odhodkov v zvezi s programskim obdobjem 2000–2006 za Evropski socialni sklad (ESS); zagotovilo generalnega direktorja je temeljilo na ravnateljskih predstavitvah.

| 2.16 | Čeprav so uprava in revizijske službe Generalnega direktorata za regionalno politiko dali mnenja s pridržkom o sistemih v številnih državah članicah zaradi pomembnih pomanjkljivosti, ki vplivajo na ključne elemente njihovih sistemov, je bilo na podlagi sprejetih popravnih ukrepov in ob upoštevanju večletnega delovanja sistemov kontrole ugotovljeno, da pomanjkljivosti niso bile tako velike, da bi upravičevale uradni pridržek na izjavo generalnega direktorja. Glede Evropskega socialnega sklada Komisija meni, da je splošna ocena sistemov, ki jo je opravil generalni direktor Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, združljiva s pridržki na programe v sedmih državah članicah. Za zapolnitev vrzeli pri nerevidiranih poslih so na voljo ravnateljske predstavitve, saj vsakoletno 100-odstotno revizijsko pokritje ni možno. |
| --- | --- |

2.16

Čeprav so uprava in revizijske službe Generalnega direktorata za regionalno politiko dali mnenja s pridržkom o sistemih v številnih državah članicah zaradi pomembnih pomanjkljivosti, ki vplivajo na ključne elemente njihovih sistemov, je bilo na podlagi sprejetih popravnih ukrepov in ob upoštevanju večletnega delovanja sistemov kontrole ugotovljeno, da pomanjkljivosti niso bile tako velike, da bi upravičevale uradni pridržek na izjavo generalnega direktorja. Glede Evropskega socialnega sklada Komisija meni, da je splošna ocena sistemov, ki jo je opravil generalni direktor Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, združljiva s pridržki na programe v sedmih državah članicah. Za zapolnitev vrzeli pri nerevidiranih poslih so na voljo ravnateljske predstavitve, saj vsakoletno 100-odstotno revizijsko pokritje ni možno.

| 2.17 | Na področju zunanjih ukrepov se v letnem poročilu o dejavnostih in izjavi Urada za sodelovanje Europe Aid premalo odražajo s strani Sodišča ugotovljene pomembna stopnja napak in pomanjkljivosti (glej
  tabelo 2.1
  ) nadzornih in kontrolnih sistemov, zasnovanih za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti transakcij na ravni organizacij, ki izvajajo projekte (glej odstavka 8.31 in 8.32). |
| --- | --- |

2.17

Na področju zunanjih ukrepov se v letnem poročilu o dejavnostih in izjavi Urada za sodelovanje Europe Aid premalo odražajo s strani Sodišča ugotovljene pomembna stopnja napak in pomanjkljivosti (glej
  tabelo 2.1
  ) nadzornih in kontrolnih sistemov, zasnovanih za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti transakcij na ravni organizacij, ki izvajajo projekte (glej odstavka 8.31 in 8.32).

| 2.17 | Komisija poskuša s sistemom notranje kontrole najti ravnovesje med stroški in koristmi preverjanj, sistem pa je oblikovan tako, da upošteva večletni značaj odhodkov za zunanjo pomoč, kar zagotavlja, da se preverjanja zahtevkov za plačila upravičencev izvršujejo na ključnih stopnjah izvajanja projekta, to pa omogoča odrivanje in odpravljanje napak pri predplačilih. |
| --- | --- |

2.17

Komisija poskuša s sistemom notranje kontrole najti ravnovesje med stroški in koristmi preverjanj, sistem pa je oblikovan tako, da upošteva večletni značaj odhodkov za zunanjo pomoč, kar zagotavlja, da se preverjanja zahtevkov za plačila upravičencev izvršujejo na ključnih stopnjah izvajanja projekta, to pa omogoča odrivanje in odpravljanje napak pri predplačilih.

Leta 2006 so bili sprejeti ukrepi za nadaljnjo okrepitev kontrolnih sistemov, vključno z razdelitvijo izboljšanih praktičnih navodil za pogodbene postopke, navodil za ocene programov, podrobnejših smernic za poročanje za delegacije in strožjimi naknadnimi kontrolami.

Kazalniki zakonitosti in pravilnosti

| 2.18 | Tri četrtine (24) generalnih direktoratov v svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2006 predstavlja kazalnike zakonitosti in pravilnosti. Sodišče ugotavlja, da se nekateri od teh kazalnikov ne skladajo s splošnimi vrstami (kazalnikov rezultata in/ali vpliva), navedenimi v navodilih, ki so jih pripravile osrednje službe Komisije. Sodišče meni, da so še vedno potrebna dodatna prizadevanja na ravni generalnih direktoratov za merjenje uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij (glej odstavke 2.31 do 2.34). |
| --- | --- |

2.18

Tri četrtine (24) generalnih direktoratov v svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2006 predstavlja kazalnike zakonitosti in pravilnosti. Sodišče ugotavlja, da se nekateri od teh kazalnikov ne skladajo s splošnimi vrstami (kazalnikov rezultata in/ali vpliva), navedenimi v navodilih, ki so jih pripravile osrednje službe Komisije. Sodišče meni, da so še vedno potrebna dodatna prizadevanja na ravni generalnih direktoratov za merjenje uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij (glej odstavke 2.31 do 2.34).

| 2.18 | Čeprav generalnim direktorjem še ni bilo treba zagotoviti kazalnikov zakonitosti in pravilnosti v svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2006 glede na splošne vrste, priporočene v stalnih navodilih (D(2006) 12058), zbirno poročilo za leto 2006 napoveduje stalna prizadevanja za razvoj teh kazalnikov zakonitosti in pravilnosti ob zagotavljanju skladnega pristopa po skupinah politik služb. Uporaba teh kazalnikov bo obvezna od letnega poročila o dejavnostih za leto 2007 naprej. |
| --- | --- |

2.18

Čeprav generalnim direktorjem še ni bilo treba zagotoviti kazalnikov zakonitosti in pravilnosti v svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2006 glede na splošne vrste, priporočene v stalnih navodilih (D(2006) 12058), zbirno poročilo za leto 2006 napoveduje stalna prizadevanja za razvoj teh kazalnikov zakonitosti in pravilnosti ob zagotavljanju skladnega pristopa po skupinah politik služb. Uporaba teh kazalnikov bo obvezna od letnega poročila o dejavnostih za leto 2007 naprej.

AKCIJSKI NAČRTI

Splošna ocena

| 2.19 | 7. marca 2007 je Komisija predstavila poročilo (25) o stanju akcijskega načrta (26) za integriran okvir notranje kontrole, katerega zaključek je na splošno pozitiven. Navedla je, da je pri izvajanju akcijskega načrta dosegla konkreten napredek, vendar bi bilo treba obravnavati preostale izzive. Kljub nekaterim zamudam Komisija meni, da bo do konca leta 2007 dosegla cilj, da se „temeljito pripravi“ na primerno obvladovanje tveganja napak in na omogočanje povečanega zagotovila, da so transakcije zakonite in pravilne. |
| --- | --- |

2.19

7. marca 2007 je Komisija predstavila poročilo (25) o stanju akcijskega načrta (26) za integriran okvir notranje kontrole, katerega zaključek je na splošno pozitiven. Navedla je, da je pri izvajanju akcijskega načrta dosegla konkreten napredek, vendar bi bilo treba obravnavati preostale izzive. Kljub nekaterim zamudam Komisija meni, da bo do konca leta 2007 dosegla cilj, da se „temeljito pripravi“ na primerno obvladovanje tveganja napak in na omogočanje povečanega zagotovila, da so transakcije zakonite in pravilne.

2.20

| 2.20 | V podrobni analizi, ki spremlja njeno poročilo o napredku (glej
  tabelo 2.2
  ), je Komisija ocenila, da je bilo od 35 podukrepov 10 končanih, 5 skoraj končanih, 13 jih je potekalo, 4 se še niso začeli, 3 pa so bili umaknjeni. Uvedla je tudi 6 novih podukrepov, ki naj bi bili izvedeni do konca leta 2007. |
| --- | --- |

V podrobni analizi, ki spremlja njeno poročilo o napredku (glej
  tabelo 2.2
  ), je Komisija ocenila, da je bilo od 35 podukrepov 10 končanih, 5 skoraj končanih, 13 jih je potekalo, 4 se še niso začeli, 3 pa so bili umaknjeni. Uvedla je tudi 6 novih podukrepov, ki naj bi bili izvedeni do konca leta 2007.

Tabela 2.2 – Pregled izvajanja Komisijinega akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole

| Sklic | Področje/(pod-) ukrepi/rok, določen v akcijskem načrtu | Ocena Komisije o dokončanju | Ocena Sodišča o fazi izvajanja dne 31.12.2006 | Predhodna ocena Sodišča o vplivu, doseženem do dne 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Poenostavitev in skupna načela kontrole |
| 1 | Nadaljnje obravnavati poenostavitev pravil za obdobje 2007–2013, zlasti glede upravičenosti odhodkov pri strukturnih skladih in raziskovalnih programih (31.12.2006). | Skoraj končano | Skoraj izvedeno | Potrebno je nadaljnje ukrepanje (27) |
| 2 | Predlagati notranje kontrole kot proračunsko načelo v spremenjeni Finančni uredbi na podlagi rezultatov medinstitucionalnih posvetovanj (1.6.2006). | Umaknjeno | Ni izvedeno | Cilj ni v celoti dosežen (potrebno je nadaljnje ukrepanje) |
| 3a | Vzpostaviti modele notranje kontrole, ki orisujejo obseg sestavnih delov kontrole, ki bi jih bilo pričakovati v danem okolju kontrole (31.5.2006). | Končano | Izvedeno | Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje) |
| 3b | Prikazati, kako bodo generalni direktorati pridobili zagotovilo o strukturah notranjega kontroliranja za deljeno upravljanje in notranje politike, ob upoštevanju razvitih modelov in strategij kontrol na ravni Komisije (30.9.2006). | Končano | Izvedeno | Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje) |
| 3c | Organizirati medsebojni pregled, da se izboljša skladnost in doslednost strategij kontrol po skupinah (31.3.2007). | Poteka | Izvajanje poteka | — |
| 3d | Prikazati, kako bodo generalni direktorati pridobili zagotovilo o strukturah notranjega kontroliranja za zunanje politike, upravne odhodke, predpristopno pomoč, ERS in lastna sredstva, ob upoštevanju razvitih modelov in strategij kontrol na ravni Komisije (31.12.2007). | Poteka | Izvajanje poteka | — |
| 3e | Organizirati medsebojni pregled, da se izboljša skladnost in doslednost strategij kontrol po skupinah (31.12.2007). | Se še ni začelo |
| 3N | Od zbirnega poročila za leto 2006 naprej bo Komisija jasno določila in sporočila proračunskemu organu pridržke h globalnemu zagotovilu, vključno, kjer je ustrezno, s sektorjem in državo članico, s pripadajočimi finančnimi popravki ali ustavitvami plačil (31.12.2007). | Nov ukrep, uveden 7.3.2007 |
| 4 | Sprožiti medinstitucionalno pobudo o osnovnih načelih, ki jih je treba upoštevati v zvezi s sprejemljivimi tveganji v osnovnih transakcijah in opredelitvijo skupnih meril uspešnosti za obvladovanje tega tveganja (31.3.2006). | Umaknjeno | Ni izvedeno | Cilj ni v celoti dosežen (potrebno je nadaljnje ukrepanje) |
| Izjave uprave in revizijsko zagotovilo |
| 5 | Pri pogajanjih o zakonodaji za obdobje 2007–2013 spodbujati uporabo izjav uprave na operativni ravni za posredno centralizirano upravljanje in vzpostavitev nacionalnih usklajevalnih organov, ki lahko zagotovijo pregled razpoložljivega zagotovila, na primer s sintezo operativnih izjav po področjih politik (30.6.2006). | Končano | Izvedeno | Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje) |
| 6a | Razvijati navodila za večjo uspešnost izjav uprave na področju raziskav in drugih notranjih politik (30.9.2006). | Umaknjeno | Ni izvedeno | Cilj ni v celoti dosežen (potrebno je nadaljnje ukrepanje) |
| 6b | Razširiti navodila za večjo uspešnost izjav uprave na področju zunanjih politik (31.12.2007). | Se še ni začelo |
| 7a | Vzpostaviti merila za certifikacijske revizije na področju raziskav in notranjih politik, z osredotočenostjo na uporabo „dogovorjenih postopkov“ (31.12.2006). | Končano | Izvedeno | Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje) |
| 7b | Pripraviti merila, kjer ta še niso vzpostavljena, za certifikacijske revizije pri deljenem upravljanju v obdobju 2007–2013, z upoštevanjem uporabe „dogovorjenih postopkov“ (31.3.2007). | Poteka | Izvajanje poteka | — |
| 7c | Razširiti merila za certifikacijske revizije, z osredotočenostjo na uporabo „dogovorjenih postopkov“, na druge načine upravljanja, kjer je ustrezno (31.12.2007). | Se še ni začelo |
| 8 | Analiza morebitnega dodatnega zagotovila s strani vrhovnih revizijskih institucij o obstoječi praksi, povezani s sredstvi EU (31.12.2006). | Končano | Glej ukrep 8N |
| 8N | Komisija bo na zagonu, ki ga bo dajal ta ukrep, nadalje gradila tako, da bo v stiku z vrhovnimi revizijskimi institucijami in skušala ugotoviti, kako je delo teh institucij mogoče uporabiti za pridobitev zagotovila o izvrševanju njenih programov v državah članicah. Sprožila bo tudi študijo primerov v zvezi s ključnimi vprašanji, s katerimi se soočajo vrhovne revizijske institucije pri pregledovanju odhodkov Skupnosti (31.12.2007). | Nov ukrep, uveden 7.3.2007 |
| Enotni revizijski pristop: izmenjava rezultatov in prednostno razvrščanje razmerja med stroški in koristmi |
| 9a.1 | Oceniti morebitne ukrepe, potrebne za okrepitev izmenjave rezultatov revizij in kontrol ter evidentiranje nadaljnjega ukrepanja na njihovi podlagi na področju notranjih politik, vključno z raziskavami (31.12.2006). | Končano | Izvedeno | Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje) |
| 9a.1N | Za nadzor začetnih stopenj izmenjave podatkov v ABAC bo Komisija v zvezi s šestim okvirnim programom spremljala izmenjavo podatkov in upravljavsko poročanje, da se ugotovijo ključni dejavniki za uspeh pri boljšem integriranju izmenjave podatkov v splošni proces kontrole (31.12.2007). | Nov ukrep, uveden 7.3.2007 |
| 9a.2 | Oceniti morebitne ukrepe, potrebne za okrepitev izmenjave rezultatov revizij in kontrol ter evidentiranje nadaljnjega ukrepanja na njihovi podlagi na področju strukturnih skladov za obdobje 2007–2013 (31.5.2007). | Skoraj končano | Izvajanje poteka | — |
| 9a.3 | Oceniti morebitne ukrepe, potrebne za okrepitev izmenjave rezultatov revizij in kontrol ter evidentiranje nadaljnjega ukrepanja na njihovi podlagi na področju drugih politik (31.12.2007). | Poteka | Izvajanje poteka | — |
| 9b | Pri odhodkih v zvezi z neposrednim upravljanjem izvajati orodje, povezano z ABAC, ki omogoča izmenjavo informacij na Komisiji o kontrolnih in revizijskih obiskih za vse pravne osebe (31.12.2007). | Poteka | Izvajanje poteka | — |
| 9c | Dodelitev naročila za pogodbeni okvir na ravni celotne Komisije, za pomoč generalnim direktoratom pri metodoloških vprašanjih, izvajanju kontrolnega dela in spremljanju uspešnosti kontrol (30.4.2007). | Skoraj končano | Skoraj izvedeno | Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje) |
| 10a.1 | Oceniti stroške kontrol pri deljenem upravljanju: opredeliti skupno metodologijo (31.5.2006). | Končano | Izvedeno | Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje) |
| 10a.2 | Oceniti stroške kontrol pri deljenem upravljanju: sprožiti pobudo, da države članice zagotovijo podatke (30.9.2006). | Končano | Izvajanje poteka | — |
| 10a.3 | Oceniti stroške kontrol pri deljenem upravljanju: zagotavljanje podatkov s strani držav članic (28.2.2007). | Poteka | Izvajanje poteka | — |
| 10a.4 | Oceniti stroške kontrol pri deljenem upravljanju: analiza prejetih informacij (30.9.2007). | Se še ni začelo |
| 10b | Pripraviti prvo oceno stroškov kontrole, ki nastanejo pri neposredno upravljanih odhodkih (30.6.2007). | Poteka | Izvajanje poteka | — |
| 10N | Komisija bo za nadaljnje raziskovanje razmerja med stroški in koristmi kontrol preučila vpliv zasnove programov in zahtev za upravičenost na stroške kontrole, da bo razvila podrobno analizo sprejemljivega tveganja na praktični osnovi (31.12.2007). | Nov ukrep, uveden 7.3.2007 |
| 11 | Izvesti poskusno vrednotenje koristi v okviru kontrole notranjih politik (30.6.2007). | Poteka | Izvajanje poteka | — |
| 11N | Da bi ugotovila, ali sistemi izterjave in izravnave delujejo uspešno, bo Komisija z ugotovitvijo v letih 2005 in 2006 izterjanih zneskov ter njihove skladnosti z napakami, ugotovljenimi pri kontrolah, v okviru neposrednega upravljanja razvila tipologijo napak in odnos z izterjavami, finančnimi popravki in prilagoditvami plačil, za deljeno upravljanje pa bo preučila zanesljivost nacionalnih sistemov spremljanja in poročanja (31.12.2007). | Nov ukrep, uveden 7.3.2007 |
| Vrzeli, značilne za posamezne sektorje |
| 12 | Vzpostaviti ukrepe za zapolnitev teh vrzeli prek letnih načrtov upravljanja, z nadaljevalnim poročanjem o napredku v letnih poročilih o dejavnostih (15.6.2007). | Skoraj končano | Skoraj izvedeno | Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje) |
| 12N | Da bi zagotovila uspešno pridobitev dodanega zagotovila, bo Komisija v letu 2007 za 6. okvirni program izvedla 300 revizij, v primerjavi s 45 revizijami, izvedenimi v letu 2006. Poleg tega bo Komisija, ko bo v okviru ukrepa 16b razvila sistematičen pristop k analizi in vzorčenju populacije upravičencev 6. okvirnega programa, delo nadaljevala z opredelitvijo in popravki napak pri upravičencih, ki prejmejo največji delež iz proračuna. To bo do konca leta 2007 zagotovilo tudi reprezentativno sliko ravni in narave nepravilnosti v raziskovalnem proračunu kot celoti (31.12.2007). | Nov ukrep, uveden 7.3.2007 |
| 13.1 | Glede strukturnih skladov dokončati, kot je zahteval Ecofin, analizo sedanjih kontrol na sektorski in regionalni ravni ter vrednosti obstoječih izkazov in izjav, ob upoštevanju letnih poročil iz člena 13 z rokom junij 2006 ter rezultatov Komisijinih revizij (31.3.2007). | Skoraj končano | Skoraj izvedeno | Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje) |
| 13.2 | V okviru letnih poročil o dejavnostih posodobiti način, kako generalni direktorati pridobijo zagotovilo iz struktur notranjih kontrol za strukturne ukrepe in kmetijstvo za obdobje 2007–2013 (31.12.2007). | Končano | Izvajanje poteka | — |
| 14a | Širiti dobre prakse za preglede na primarni ravni zaradi obvladovanja tveganja napak v osnovnih transakcijah in priporočiti državam članicam, naj okrepijo svoje dejavnosti informiranja, namenjene upravičencem, vključno z informacijami o kontrolah in tveganjem razveljavitve sredstev (30.6.2006). | Končano | Izvedeno | Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje) |
| 14b | V okviru strukturnih skladov in posrednega centraliziranega upravljanja za obdobje 2007–2013 zagotoviti navodila za upravičence in/ali vmesne ravni o kontrolah in odgovornostih v verigi kontrol (31.12.2007). | Poteka | Izvajanje poteka | — |
| 15 | Če je dovolj prostovoljcev, skleniti „pogodbe o zaupanju“ za strukturne sklade z 8 državami članicami, kot trdno podlago za pripravljanje na izvajanje nove zakonodaje in izboljšanje zagotovila o odhodkih v okviru veljavne zakonodaje (31.12.2007). | Poteka | Izvajanje poteka | — |
| 16a | Sestaviti navodila, osnovana na obstoječih izkušnjah, za akreditacijo, usposabljanje in nadzor zunanjih revizorjev na področju raziskav in drugih notranjih politik (30.6.2007). | Poteka | Izvajanje poteka | — |
| 16b | Razviti skupne pristope za uporabo tveganja in reprezentativnega vzorčenja na področju raziskav in drugih notranjih politik ter zunanjih politik (31.12.2007). | Poteka | Izvajanje poteka | — |
| 16c | Uskladiti revizijske standarde, poročanje o stopnji napak itd. za strukturne sklade (31.12.2007). | Poteka | Izvajanje poteka | — |
| Vir: Računsko sodišče. |

Sklic

Področje/(pod-) ukrepi/rok, določen v akcijskem načrtu

Ocena Komisije o dokončanju

Ocena Sodišča o fazi izvajanja dne 31.12.2006

Predhodna ocena Sodišča o vplivu, doseženem do dne 31.12.2006

Poenostavitev in skupna načela kontrole

1

Nadaljnje obravnavati poenostavitev pravil za obdobje 2007–2013, zlasti glede upravičenosti odhodkov pri strukturnih skladih in raziskovalnih programih (31.12.2006).

Skoraj končano

Skoraj izvedeno

Potrebno je nadaljnje ukrepanje (27)

2

Predlagati notranje kontrole kot proračunsko načelo v spremenjeni Finančni uredbi na podlagi rezultatov medinstitucionalnih posvetovanj (1.6.2006).

Umaknjeno

Ni izvedeno

Cilj ni v celoti dosežen (potrebno je nadaljnje ukrepanje)

3a

Vzpostaviti modele notranje kontrole, ki orisujejo obseg sestavnih delov kontrole, ki bi jih bilo pričakovati v danem okolju kontrole (31.5.2006).

Končano

Izvedeno

Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje)

3b

Prikazati, kako bodo generalni direktorati pridobili zagotovilo o strukturah notranjega kontroliranja za deljeno upravljanje in notranje politike, ob upoštevanju razvitih modelov in strategij kontrol na ravni Komisije (30.9.2006).

Končano

Izvedeno

Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje)

3c

Organizirati medsebojni pregled, da se izboljša skladnost in doslednost strategij kontrol po skupinah (31.3.2007).

Poteka

Izvajanje poteka

—

3d

Prikazati, kako bodo generalni direktorati pridobili zagotovilo o strukturah notranjega kontroliranja za zunanje politike, upravne odhodke, predpristopno pomoč, ERS in lastna sredstva, ob upoštevanju razvitih modelov in strategij kontrol na ravni Komisije (31.12.2007).

Poteka

Izvajanje poteka

—

3e

Organizirati medsebojni pregled, da se izboljša skladnost in doslednost strategij kontrol po skupinah (31.12.2007).

Se še ni začelo

3N

Od zbirnega poročila za leto 2006 naprej bo Komisija jasno določila in sporočila proračunskemu organu pridržke h globalnemu zagotovilu, vključno, kjer je ustrezno, s sektorjem in državo članico, s pripadajočimi finančnimi popravki ali ustavitvami plačil (31.12.2007).

Nov ukrep, uveden 7.3.2007

4

Sprožiti medinstitucionalno pobudo o osnovnih načelih, ki jih je treba upoštevati v zvezi s sprejemljivimi tveganji v osnovnih transakcijah in opredelitvijo skupnih meril uspešnosti za obvladovanje tega tveganja (31.3.2006).

Umaknjeno

Ni izvedeno

Cilj ni v celoti dosežen (potrebno je nadaljnje ukrepanje)

Izjave uprave in revizijsko zagotovilo

5

Pri pogajanjih o zakonodaji za obdobje 2007–2013 spodbujati uporabo izjav uprave na operativni ravni za posredno centralizirano upravljanje in vzpostavitev nacionalnih usklajevalnih organov, ki lahko zagotovijo pregled razpoložljivega zagotovila, na primer s sintezo operativnih izjav po področjih politik (30.6.2006).

Končano

Izvedeno

Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje)

6a

Razvijati navodila za večjo uspešnost izjav uprave na področju raziskav in drugih notranjih politik (30.9.2006).

Umaknjeno

Ni izvedeno

Cilj ni v celoti dosežen (potrebno je nadaljnje ukrepanje)

6b

Razširiti navodila za večjo uspešnost izjav uprave na področju zunanjih politik (31.12.2007).

Se še ni začelo

7a

Vzpostaviti merila za certifikacijske revizije na področju raziskav in notranjih politik, z osredotočenostjo na uporabo „dogovorjenih postopkov“ (31.12.2006).

Končano

Izvedeno

Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje)

7b

Pripraviti merila, kjer ta še niso vzpostavljena, za certifikacijske revizije pri deljenem upravljanju v obdobju 2007–2013, z upoštevanjem uporabe „dogovorjenih postopkov“ (31.3.2007).

Poteka

Izvajanje poteka

—

7c

Razširiti merila za certifikacijske revizije, z osredotočenostjo na uporabo „dogovorjenih postopkov“, na druge načine upravljanja, kjer je ustrezno (31.12.2007).

Se še ni začelo

8

Analiza morebitnega dodatnega zagotovila s strani vrhovnih revizijskih institucij o obstoječi praksi, povezani s sredstvi EU (31.12.2006).

Končano

Glej ukrep 8N

8N

Komisija bo na zagonu, ki ga bo dajal ta ukrep, nadalje gradila tako, da bo v stiku z vrhovnimi revizijskimi institucijami in skušala ugotoviti, kako je delo teh institucij mogoče uporabiti za pridobitev zagotovila o izvrševanju njenih programov v državah članicah. Sprožila bo tudi študijo primerov v zvezi s ključnimi vprašanji, s katerimi se soočajo vrhovne revizijske institucije pri pregledovanju odhodkov Skupnosti (31.12.2007).

Nov ukrep, uveden 7.3.2007

Enotni revizijski pristop: izmenjava rezultatov in prednostno razvrščanje razmerja med stroški in koristmi

9a.1

Oceniti morebitne ukrepe, potrebne za okrepitev izmenjave rezultatov revizij in kontrol ter evidentiranje nadaljnjega ukrepanja na njihovi podlagi na področju notranjih politik, vključno z raziskavami (31.12.2006).

Končano

Izvedeno

Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje)

9a.1N

Za nadzor začetnih stopenj izmenjave podatkov v ABAC bo Komisija v zvezi s šestim okvirnim programom spremljala izmenjavo podatkov in upravljavsko poročanje, da se ugotovijo ključni dejavniki za uspeh pri boljšem integriranju izmenjave podatkov v splošni proces kontrole (31.12.2007).

Nov ukrep, uveden 7.3.2007

9a.2

Oceniti morebitne ukrepe, potrebne za okrepitev izmenjave rezultatov revizij in kontrol ter evidentiranje nadaljnjega ukrepanja na njihovi podlagi na področju strukturnih skladov za obdobje 2007–2013 (31.5.2007).

Skoraj končano

Izvajanje poteka

—

9a.3

Oceniti morebitne ukrepe, potrebne za okrepitev izmenjave rezultatov revizij in kontrol ter evidentiranje nadaljnjega ukrepanja na njihovi podlagi na področju drugih politik (31.12.2007).

Poteka

Izvajanje poteka

—

9b

Pri odhodkih v zvezi z neposrednim upravljanjem izvajati orodje, povezano z ABAC, ki omogoča izmenjavo informacij na Komisiji o kontrolnih in revizijskih obiskih za vse pravne osebe (31.12.2007).

Poteka

Izvajanje poteka

—

9c

Dodelitev naročila za pogodbeni okvir na ravni celotne Komisije, za pomoč generalnim direktoratom pri metodoloških vprašanjih, izvajanju kontrolnega dela in spremljanju uspešnosti kontrol (30.4.2007).

Skoraj končano

Skoraj izvedeno

Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje)

10a.1

Oceniti stroške kontrol pri deljenem upravljanju: opredeliti skupno metodologijo (31.5.2006).

Končano

Izvedeno

Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje)

10a.2

Oceniti stroške kontrol pri deljenem upravljanju: sprožiti pobudo, da države članice zagotovijo podatke (30.9.2006).

Končano

Izvajanje poteka

—

10a.3

Oceniti stroške kontrol pri deljenem upravljanju: zagotavljanje podatkov s strani držav članic (28.2.2007).

Poteka

Izvajanje poteka

—

10a.4

Oceniti stroške kontrol pri deljenem upravljanju: analiza prejetih informacij (30.9.2007).

Se še ni začelo

10b

Pripraviti prvo oceno stroškov kontrole, ki nastanejo pri neposredno upravljanih odhodkih (30.6.2007).

Poteka

Izvajanje poteka

—

10N

Komisija bo za nadaljnje raziskovanje razmerja med stroški in koristmi kontrol preučila vpliv zasnove programov in zahtev za upravičenost na stroške kontrole, da bo razvila podrobno analizo sprejemljivega tveganja na praktični osnovi (31.12.2007).

Nov ukrep, uveden 7.3.2007

11

Izvesti poskusno vrednotenje koristi v okviru kontrole notranjih politik (30.6.2007).

Poteka

Izvajanje poteka

—

11N

Da bi ugotovila, ali sistemi izterjave in izravnave delujejo uspešno, bo Komisija z ugotovitvijo v letih 2005 in 2006 izterjanih zneskov ter njihove skladnosti z napakami, ugotovljenimi pri kontrolah, v okviru neposrednega upravljanja razvila tipologijo napak in odnos z izterjavami, finančnimi popravki in prilagoditvami plačil, za deljeno upravljanje pa bo preučila zanesljivost nacionalnih sistemov spremljanja in poročanja (31.12.2007).

Nov ukrep, uveden 7.3.2007

Vrzeli, značilne za posamezne sektorje

12

Vzpostaviti ukrepe za zapolnitev teh vrzeli prek letnih načrtov upravljanja, z nadaljevalnim poročanjem o napredku v letnih poročilih o dejavnostih (15.6.2007).

Skoraj končano

Skoraj izvedeno

Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje)

12N

Da bi zagotovila uspešno pridobitev dodanega zagotovila, bo Komisija v letu 2007 za 6. okvirni program izvedla 300 revizij, v primerjavi s 45 revizijami, izvedenimi v letu 2006. Poleg tega bo Komisija, ko bo v okviru ukrepa 16b razvila sistematičen pristop k analizi in vzorčenju populacije upravičencev 6. okvirnega programa, delo nadaljevala z opredelitvijo in popravki napak pri upravičencih, ki prejmejo največji delež iz proračuna. To bo do konca leta 2007 zagotovilo tudi reprezentativno sliko ravni in narave nepravilnosti v raziskovalnem proračunu kot celoti (31.12.2007).

Nov ukrep, uveden 7.3.2007

13.1

Glede strukturnih skladov dokončati, kot je zahteval Ecofin, analizo sedanjih kontrol na sektorski in regionalni ravni ter vrednosti obstoječih izkazov in izjav, ob upoštevanju letnih poročil iz člena 13 z rokom junij 2006 ter rezultatov Komisijinih revizij (31.3.2007).

Skoraj končano

Skoraj izvedeno

Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje)

13.2

V okviru letnih poročil o dejavnostih posodobiti način, kako generalni direktorati pridobijo zagotovilo iz struktur notranjih kontrol za strukturne ukrepe in kmetijstvo za obdobje 2007–2013 (31.12.2007).

Končano

Izvajanje poteka

—

14a

Širiti dobre prakse za preglede na primarni ravni zaradi obvladovanja tveganja napak v osnovnih transakcijah in priporočiti državam članicam, naj okrepijo svoje dejavnosti informiranja, namenjene upravičencem, vključno z informacijami o kontrolah in tveganjem razveljavitve sredstev (30.6.2006).

Končano

Izvedeno

Vpliv še ni realiziran (potrebno je nadaljnje ukrepanje)

14b

V okviru strukturnih skladov in posrednega centraliziranega upravljanja za obdobje 2007–2013 zagotoviti navodila za upravičence in/ali vmesne ravni o kontrolah in odgovornostih v verigi kontrol (31.12.2007).

Poteka

Izvajanje poteka

—

15

Če je dovolj prostovoljcev, skleniti „pogodbe o zaupanju“ za strukturne sklade z 8 državami članicami, kot trdno podlago za pripravljanje na izvajanje nove zakonodaje in izboljšanje zagotovila o odhodkih v okviru veljavne zakonodaje (31.12.2007).

Poteka

Izvajanje poteka

—

16a

Sestaviti navodila, osnovana na obstoječih izkušnjah, za akreditacijo, usposabljanje in nadzor zunanjih revizorjev na področju raziskav in drugih notranjih politik (30.6.2007).

Poteka

Izvajanje poteka

—

16b

Razviti skupne pristope za uporabo tveganja in reprezentativnega vzorčenja na področju raziskav in drugih notranjih politik ter zunanjih politik (31.12.2007).

Poteka

Izvajanje poteka

—

16c

Uskladiti revizijske standarde, poročanje o stopnji napak itd. za strukturne sklade (31.12.2007).

Poteka

Izvajanje poteka

—

Vir: Računsko sodišče.

| 2.21 | Sodišče bo, kot je navedlo v svojem letnem poročilu za leto 2005 (28), rezultate akcijskega načrta ocenilo, ko bo mogoče oceniti njegov vpliv. Vendar Sodišče ugotavlja, da se Komisijin časovni razpored za njen akcijski načrt (glej odstavek 2.19) zdi optimističen, in opozarja, da bo večina zadevnih ukrepov verjetno resnično vplivala na delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov šele srednjeročno/dolgoročno. |
| --- | --- |

2.21

Sodišče bo, kot je navedlo v svojem letnem poročilu za leto 2005 (28), rezultate akcijskega načrta ocenilo, ko bo mogoče oceniti njegov vpliv. Vendar Sodišče ugotavlja, da se Komisijin časovni razpored za njen akcijski načrt (glej odstavek 2.19) zdi optimističen, in opozarja, da bo večina zadevnih ukrepov verjetno resnično vplivala na delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov šele srednjeročno/dolgoročno.

| 2.21 | Komisija je v Poročilu o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (29) poudarila, da bodo novi podukrepi končani v skladu z izvirnim časovnim razporedom za akcijski načrt (konec leta 2007) in bodo, skupaj z obstoječimi ukrepi, zagotovili vzpostavitev okvira do tega datuma, tako da bo lahko integrirani okvir notranje kontrole začel izvajati načrtovani učinek na zagotovila. |
| --- | --- |

2.21

Komisija je v Poročilu o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (29) poudarila, da bodo novi podukrepi končani v skladu z izvirnim časovnim razporedom za akcijski načrt (konec leta 2007) in bodo, skupaj z obstoječimi ukrepi, zagotovili vzpostavitev okvira do tega datuma, tako da bo lahko integrirani okvir notranje kontrole začel izvajati načrtovani učinek na zagotovila.

| 2.22 | V
  tabeli 2.2
  je predstavljen pregled predhodne ocene Sodišča o izvajanju ukrepov, vključenih v akcijski načrt za integriran okvir notranje kontrole. Analiza kaže, da se ob koncu leta 2006 še niso začeli 4 ukrepi, 16 jih je (izvajalsko) še potekalo, 15 (30) jih je zahtevalo nadaljnje ukrepanje (cilj ni bil povsem dosežen ali vpliv še ni bil realiziran), 6 ukrepov pa je bilo uvedenih na novo. Sodišče meni, da so nekateri od teh ukrepov nadaljnje ukrepanje na podlagi prejšnjih ukrepov (oziroma so z njimi povezani), vzpostavljenih z zbirnim poročilom za leto 2005 in/ali prej (glej odstavek 2.29) (31). |
| --- | --- |

2.22

V
  tabeli 2.2
  je predstavljen pregled predhodne ocene Sodišča o izvajanju ukrepov, vključenih v akcijski načrt za integriran okvir notranje kontrole. Analiza kaže, da se ob koncu leta 2006 še niso začeli 4 ukrepi, 16 jih je (izvajalsko) še potekalo, 15 (30) jih je zahtevalo nadaljnje ukrepanje (cilj ni bil povsem dosežen ali vpliv še ni bil realiziran), 6 ukrepov pa je bilo uvedenih na novo. Sodišče meni, da so nekateri od teh ukrepov nadaljnje ukrepanje na podlagi prejšnjih ukrepov (oziroma so z njimi povezani), vzpostavljenih z zbirnim poročilom za leto 2005 in/ali prej (glej odstavek 2.29) (31).

| 2.22 | Izvajanje akcijskega načrta je večinoma v skladu s časovnim razporedom, ki ga je določila Komisija ter obsega leti 2006 in 2007. Končno poročilo o izvajanju akcijskega načrta bo Komisija predložila spomladi leta 2008. Učinek bo opazen čez daljše obdobje. Komisija bo spremljala ta učinek na zagotovila, poročilo za leto 2008 pa bo predstavljalo prvi pregled učinka različnih ukrepov in bo vsebovalo sklepne ugotovitve za prihodnjo konsolidacijo integriranega okvira notranje kontrole (glej COM(2007) 86). |
| --- | --- |

2.22

Izvajanje akcijskega načrta je večinoma v skladu s časovnim razporedom, ki ga je določila Komisija ter obsega leti 2006 in 2007. Končno poročilo o izvajanju akcijskega načrta bo Komisija predložila spomladi leta 2008. Učinek bo opazen čez daljše obdobje. Komisija bo spremljala ta učinek na zagotovila, poročilo za leto 2008 pa bo predstavljalo prvi pregled učinka različnih ukrepov in bo vsebovalo sklepne ugotovitve za prihodnjo konsolidacijo integriranega okvira notranje kontrole (glej COM(2007) 86).

Popravljanje napak

| 2.23 | Osnovni cilj nadzornih in kontrolnih sistemov je preprečevanje ali odkrivanje in popravljanje napak v transakcijah, povezanih s proračunom EU. Kot v prejšnjih letih je Sodišče pri reviziji našlo dokaze o pomembnih napakah na pomembnih področjih porabe EU in ugotovilo, da do večine napak pride na ravni končnih upravičencev; popravljanje napak pri porabi iz proračuna EU bi torej zahtevalo predvsem ukrepe na tej ravni (32). |
| --- | --- |

2.23

Osnovni cilj nadzornih in kontrolnih sistemov je preprečevanje ali odkrivanje in popravljanje napak v transakcijah, povezanih s proračunom EU. Kot v prejšnjih letih je Sodišče pri reviziji našlo dokaze o pomembnih napakah na pomembnih področjih porabe EU in ugotovilo, da do večine napak pride na ravni končnih upravičencev; popravljanje napak pri porabi iz proračuna EU bi torej zahtevalo predvsem ukrepe na tej ravni (32).

| 2.23 | Kadar so bili nadzorni in kontrolni sistemi ocenjeni kot neučinkoviti in kadar ugotovljene pomanjkljivosti pomenijo tveganje za proračun ES, Komisija uporablja mehanizme, določene za opravljanje svoje vloge nadzornika, da izterja zadevne zneske od odgovornih držav članic. To spodbuja države članice, da zagotovijo ustrezne kontrole in tako preprečijo morebitne finančne popravke. |
| --- | --- |

2.23

Kadar so bili nadzorni in kontrolni sistemi ocenjeni kot neučinkoviti in kadar ugotovljene pomanjkljivosti pomenijo tveganje za proračun ES, Komisija uporablja mehanizme, določene za opravljanje svoje vloge nadzornika, da izterja zadevne zneske od odgovornih držav članic. To spodbuja države članice, da zagotovijo ustrezne kontrole in tako preprečijo morebitne finančne popravke.

Napake v strukturnih skladih, ki jih je ugotovilo Sodišče, se pojavljajo tudi na ravni organov izvajanja in ne posameznih upravičencev, na primer pri določanju stopenj sofinanciranja. Pavšalni finančni popravki, ki bremenijo države članice, v teh primerih kažejo stopnje učinkovitosti nadzora Komisije za varovanje proračuna Skupnosti.

| 2.24 | Vendar ni zadostnih dokazov o opravljenih popravkih. Informacije o izterjavah in finančnih popravkih, predstavljene v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2006 in v različnih oddelkih končnih konsolidiranih letnih računovodskih izkazov za leto 2006, ne vsebujejo zadostnih pojasnil, da bi razkrile tveganje prekrivanja različnih elementov. Poleg tega ne omogočajo razlikovanja med izterjavami nezakonitih/nepravilnih odhodkov na ravni končnih upravičencev/prejemnikov in popravki, ki so zaradi sistemskih pomanjkljivosti naloženi državam članicam. |
| --- | --- |

2.24

Vendar ni zadostnih dokazov o opravljenih popravkih. Informacije o izterjavah in finančnih popravkih, predstavljene v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2006 in v različnih oddelkih končnih konsolidiranih letnih računovodskih izkazov za leto 2006, ne vsebujejo zadostnih pojasnil, da bi razkrile tveganje prekrivanja različnih elementov. Poleg tega ne omogočajo razlikovanja med izterjavami nezakonitih/nepravilnih odhodkov na ravni končnih upravičencev/prejemnikov in popravki, ki so zaradi sistemskih pomanjkljivosti naloženi državam članicam.

| 2.24 | Informacije o izterjavah in finančnih popravkih v kmetijskem sektorju so na splošno ustrezne, v drugih pa jih je treba izboljšati. Namen ukrepa 11N akcijskega načrta je med drugim na podlagi ugotovitve zneskov, izterjanih leta 2005 in 2006, ter njihove skladnosti z napakami, ki so bile ugotovljene med kontrolami, ugotoviti, „ali sistemi izterjav in izravnave delujejo učinkovito“, v zvezi z deljenim upravljanjem pa bo v okviru ukrepa proučena zanesljivost nacionalnih sistemov spremljanja in poročanja. |
| --- | --- |

2.24

Informacije o izterjavah in finančnih popravkih v kmetijskem sektorju so na splošno ustrezne, v drugih pa jih je treba izboljšati. Namen ukrepa 11N akcijskega načrta je med drugim na podlagi ugotovitve zneskov, izterjanih leta 2005 in 2006, ter njihove skladnosti z napakami, ki so bile ugotovljene med kontrolami, ugotoviti, „ali sistemi izterjav in izravnave delujejo učinkovito“, v zvezi z deljenim upravljanjem pa bo v okviru ukrepa proučena zanesljivost nacionalnih sistemov spremljanja in poročanja.

Komisija si bo prizadevala, da analizira različne sisteme, ki se uporabljajo pri izterjavah, da bi zagotovila boljše informacije o teh izterjavah v letnih računovodskih izkazih.

| 2.25 | Poleg tega so dane informacije nepopolne, saj ne kažejo ne polnega obsega popravkov, opravljenih pri odhodkih ES, ne tega, v kolikšnem obsegu so zneski povezani z odhodki, izvršenimi v letu 2006 (glej odstavka 5.61 in 5.62). Tako je zlasti na področju strukturnih ukrepov, čeprav so tako na ravni Komisije kot držav članic vzpostavljeni posebni mehanizmi, ki zagotavljajo vrnitev neupravičenih donacij (npr. z zamenjavo neupravičenih odhodkov za upravičene in izravnavo izterjav z odhodki ali z zmanjšanjem prihodnjih zahtevkov za povračilo stroškov). |
| --- | --- |

2.25

Poleg tega so dane informacije nepopolne, saj ne kažejo ne polnega obsega popravkov, opravljenih pri odhodkih ES, ne tega, v kolikšnem obsegu so zneski povezani z odhodki, izvršenimi v letu 2006 (glej odstavka 5.61 in 5.62). Tako je zlasti na področju strukturnih ukrepov, čeprav so tako na ravni Komisije kot držav članic vzpostavljeni posebni mehanizmi, ki zagotavljajo vrnitev neupravičenih donacij (npr. z zamenjavo neupravičenih odhodkov za upravičene in izravnavo izterjav z odhodki ali z zmanjšanjem prihodnjih zahtevkov za povračilo stroškov).

| 2.25 | Odločbe o finančnih popravkih v kmetijstvu, sprejete leta 2006, so navedene v letnem poročilu o dejavnostih Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja s skupno vsoto zneskov, izključeno iz financiranja Skupnosti, za vsako odločbo. |
| --- | --- |

2.25

Odločbe o finančnih popravkih v kmetijstvu, sprejete leta 2006, so navedene v letnem poročilu o dejavnostih Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja s skupno vsoto zneskov, izključeno iz financiranja Skupnosti, za vsako odločbo.

Komisija priznava, da mora predložiti več popolnih dokazil o finančnih popravkih in izterjavah v zvezi s strukturnimi ukrepi, zato je sprejela ukrepe za izboljšanje kakovosti informacij, ki so na voljo znotraj Komisije, in pridobivanje informacij od držav članic, ki jih kljub predpisanim zahtevam niso dosledno posredovale.

Informacije, ki so v zvezi s popravljanjem napak na voljo na Komisiji

| 2.26 | Zaradi potrebe, da se zagotovijo razpoložljivost, celovitost in zanesljivost informacij o popravljanju napak, je Komisija v letu 2006 sprožila več pobud. |
| --- | --- |

2.26

Zaradi potrebe, da se zagotovijo razpoložljivost, celovitost in zanesljivost informacij o popravljanju napak, je Komisija v letu 2006 sprožila več pobud.

2.27

| 2.27 | Poleg ukrepa, sprejetega za Jamstveni oddelek EKUJS (glej odstavka 5.52 in 5.61), je Komisija decembra 2006 spremenila Uredbo (ES) št. 448/2001 (33) in izdala navodilo o informacijah, ki so potrebne glede izvedenih popravkov in glede zneskov, ki jih države članice izterjajo na področju strukturnih ukrepov. |
| --- | --- |

Poleg ukrepa, sprejetega za Jamstveni oddelek EKUJS (glej odstavka 5.52 in 5.61), je Komisija decembra 2006 spremenila Uredbo (ES) št. 448/2001 (33) in izdala navodilo o informacijah, ki so potrebne glede izvedenih popravkov in glede zneskov, ki jih države članice izterjajo na področju strukturnih ukrepov.

| 2.27 | Januarja 2007 je Komisija tudi pisala vsem državam članicam in zahtevala informacije za leto 2006 in skupaj za celotno obdobje 2000–2006 o izterjavah in preklicih ter o stanju plačil ob koncu leta 2006, ki jih je še treba izterjati. |
| --- | --- |

2.27

Januarja 2007 je Komisija tudi pisala vsem državam članicam in zahtevala informacije za leto 2006 in skupaj za celotno obdobje 2000–2006 o izterjavah in preklicih ter o stanju plačil ob koncu leta 2006, ki jih je še treba izterjati.

| 2.28 | Marca 2007 je bil v akcijskem načrtu za integriran okvir notranje kontrole uveden „nov ukrep (11N)“ (glej odstavek 2.20 in
  tabelo 2.2
  ). Na podlagi tega namerava Komisija ugotoviti, ali sistemi izterjave in izravnave delujejo uspešno, in sicer z ugotovitvijo zneskov, izterjanih v letih 2005 in 2006, ter njihove skladnosti z napakami, ugotovljenimi pri kontrolah. V tem kontekstu bo v primeru neposredno upravljanih odhodkov razvila tipologijo napak in skušala ugotoviti povezavo napak z izterjavami, finančnimi popravki ter prilagoditvami plačil. Pri odhodkih, ki se upravljajo deljeno, bo preučila zanesljivost nacionalnih sistemov spremljanja. |
| --- | --- |

2.28

Marca 2007 je bil v akcijskem načrtu za integriran okvir notranje kontrole uveden „nov ukrep (11N)“ (glej odstavek 2.20 in
  tabelo 2.2
  ). Na podlagi tega namerava Komisija ugotoviti, ali sistemi izterjave in izravnave delujejo uspešno, in sicer z ugotovitvijo zneskov, izterjanih v letih 2005 in 2006, ter njihove skladnosti z napakami, ugotovljenimi pri kontrolah. V tem kontekstu bo v primeru neposredno upravljanih odhodkov razvila tipologijo napak in skušala ugotoviti povezavo napak z izterjavami, finančnimi popravki ter prilagoditvami plačil. Pri odhodkih, ki se upravljajo deljeno, bo preučila zanesljivost nacionalnih sistemov spremljanja.

2.29

| 2.29 | Vendar je ukrep 11N v resnici nadaljnje ukrepanje na podlagi prejšnjih Komisijinih horizontalnih akcijskih načrtov (oziroma je z njimi povezan drugače) (34) (glej odstavek 2.22), ki jih je Komisija štela za končane. |
| --- | --- |

Vendar je ukrep 11N v resnici nadaljnje ukrepanje na podlagi prejšnjih Komisijinih horizontalnih akcijskih načrtov (oziroma je z njimi povezan drugače) (34) (glej odstavek 2.22), ki jih je Komisija štela za končane.

| 2.29 | Ukrep 11N je širši od prejšnjih ukrepov, ki jih navaja Sodišče, ker omogoča povezavo z ugotovitvami kontrol. |
| --- | --- |

2.29

Ukrep 11N je širši od prejšnjih ukrepov, ki jih navaja Sodišče, ker omogoča povezavo z ugotovitvami kontrol.

| 2.30 | V številnih preteklih letnih poročilih (35) je Sodišče opozorilo Komisijo na pomanjkljivosti pri pridobivanju zanesljivih informacij o popravkih napak. Zaradi zapletenosti vprašanj nič ne kaže, da so bile obstoječe pomanjkljivosti do zdaj odpravljene ali da bodo odpravljene v kratkoročnem obdobju. |
| --- | --- |

2.30

V številnih preteklih letnih poročilih (35) je Sodišče opozorilo Komisijo na pomanjkljivosti pri pridobivanju zanesljivih informacij o popravkih napak. Zaradi zapletenosti vprašanj nič ne kaže, da so bile obstoječe pomanjkljivosti do zdaj odpravljene ali da bodo odpravljene v kratkoročnem obdobju.

| 2.30 | Kot je navedeno v odgovoru na odstavek 2.6, bo Komisija zagotovila, da prihodnja letna poročila o dejavnostih vsebujejo več informacij o popravkih, ki so bili predvideni, izvedeni ali uvedeni v danem letu. Komisija namenja posebno pozornost razvijanju preprečevalnih ukrepov na podlagi analize razlogov, zaradi katerih je treba uvesti popravke. To so lahko splošni ukrepi, kot je opredeljevanje zakonodajnega okvira, ali bolj specifični, kot so posamezna finančna preverjanja. |
| --- | --- |

2.30

Kot je navedeno v odgovoru na odstavek 2.6, bo Komisija zagotovila, da prihodnja letna poročila o dejavnostih vsebujejo več informacij o popravkih, ki so bili predvideni, izvedeni ali uvedeni v danem letu. Komisija namenja posebno pozornost razvijanju preprečevalnih ukrepov na podlagi analize razlogov, zaradi katerih je treba uvesti popravke. To so lahko splošni ukrepi, kot je opredeljevanje zakonodajnega okvira, ali bolj specifični, kot so posamezna finančna preverjanja.

STANDARDI KONTROLIRANJA

| 2.31 | Sodišče je pregledalo uporabo standardov notranjega kontroliranja (36) v številnih (37) službah Komisije, da bi ocenilo stopnjo izvajanja minimalnih zahtev (temeljnih zahtev) ter ovrednotilo uspešnost sistemov, ki zagotavljajo zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij (38). |
| --- | --- |

2.31

Sodišče je pregledalo uporabo standardov notranjega kontroliranja (36) v številnih (37) službah Komisije, da bi ocenilo stopnjo izvajanja minimalnih zahtev (temeljnih zahtev) ter ovrednotilo uspešnost sistemov, ki zagotavljajo zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij (38).

Skladnost s temeljnimi zahtevami

| 2.32 | Pregled stanja notranjih kontrol v službah Komisije v letu 2006, ki ga je predstavil Generalni direktorat za proračun, kaže, da v proračunskem letu 2006 generalni direktorati izpolnjujejo povprečno 95 % temeljnih zahtev. Glede na to, da so temeljne zahteve ostale v bistvu nespremenjene (39), Sodišče opaža, da je skladnost s standardi notranjega kontroliranja v primerjavi z letom 2005 ostala stabilna. Ocena izvajanja standardov notranjega kontroliranja, ki jo je izvedlo Sodišče (in je na splošno v skladu z analizo Komisije), je predstavljena v 
  tabeli 2.3
  . |
| --- | --- |

2.32

Pregled stanja notranjih kontrol v službah Komisije v letu 2006, ki ga je predstavil Generalni direktorat za proračun, kaže, da v proračunskem letu 2006 generalni direktorati izpolnjujejo povprečno 95 % temeljnih zahtev. Glede na to, da so temeljne zahteve ostale v bistvu nespremenjene (39), Sodišče opaža, da je skladnost s standardi notranjega kontroliranja v primerjavi z letom 2005 ostala stabilna. Ocena izvajanja standardov notranjega kontroliranja, ki jo je izvedlo Sodišče (in je na splošno v skladu z analizo Komisije), je predstavljena v 
  tabeli 2.3
  .

| 2.32 | Čeprav se zdi, da je 95-odstotno povprečje leta 2006 ustaljeno in nespremenjeno, so se generalni direktorati srečali z novimi zahtevami na področjih standardov notranjega kontroliranja ICS 11 (zlasti priprava načrtov za varnost informacijske tehnologije na podlagi analize tveganja sistemov) in ICS 15 (dve novi zahtevi na področju načrtovanja neprekinjenega poslovanja). |
| --- | --- |

2.32

Čeprav se zdi, da je 95-odstotno povprečje leta 2006 ustaljeno in nespremenjeno, so se generalni direktorati srečali z novimi zahtevami na področjih standardov notranjega kontroliranja ICS 11 (zlasti priprava načrtov za varnost informacijske tehnologije na podlagi analize tveganja sistemov) in ICS 15 (dve novi zahtevi na področju načrtovanja neprekinjenega poslovanja).

Tabela 2.3 – Analiza izvajanja standardov notranjega kontroliranja, ki jo je opravilo Sodišče (neposredno povezana z zakonitostjo in pravilnostjo osnovnih transakcij) za glavne generalne direktorate (stanje 31. decembra 2006)

| Generalni direktorati ali službe | Izvrševanje odobritev za plačila v letu 2006
  (v milijonih EUR) | Skladnost |
| --- | --- | --- |
| Standard št. 11
  „Analiza in obvladovanje tveganj“ | Standard št. 12
  „Ustrezne upravljavske informacije“ | Standard št. 14
  „Poročanje o neprimernem ravnanju“ | Standard št. 17
  „Nadzor“ | Standard št. 18
  „Dokumentiranje izjem“ | Standard št. 20
  „Dokumentiranje in odpravljanje pomanjkljivosti notranje kontrole“ | Standard št. 21
  „Revizijska poročila“ | Standard št. 22
  „Oddelek za notranjo revizijo“ |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Kmetijstvo in razvoj podeželja | 53 465 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Proračun | 1 086 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Gospodarske in finančne zadeve | 283 | B | A | B | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Širitev | 2 063 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Energetika in promet | 1 161 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti | 9 478 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Zunanji odnosi | 523 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 3 572 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Ribištvo in pomorske zadeve | 725 | B | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A |
| Humanitarna pomoč | 607 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Informacijska družba in mediji | 1 268 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic | 2 611 | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju | 332 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Urad za infrastrukturo in logistiko v Luxembourgud | 70 | A | A | B | B | B | A | A | A | A | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Urad za uradne publikacije | 154 | B | A | A | B | B | A | A | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A |
| Regionalna politika | 19 766 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Raziskave | 3 325 | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Ocena:
  Skladnost
  A: Skladnost s temeljnimi zahtevami.
  B: Delna skladnost s temeljnimi zahtevami.

  Vir: Računsko sodišče. |

Generalni direktorati ali službe

Izvrševanje odobritev za plačila v letu 2006

(v milijonih EUR)

Skladnost

Standard št. 11

„Analiza in obvladovanje tveganj“

Standard št. 12

„Ustrezne upravljavske informacije“

Standard št. 14

„Poročanje o neprimernem ravnanju“

Standard št. 17

„Nadzor“

Standard št. 18

„Dokumentiranje izjem“

Standard št. 20

„Dokumentiranje in odpravljanje pomanjkljivosti notranje kontrole“

Standard št. 21

„Revizijska poročila“

Standard št. 22

„Oddelek za notranjo revizijo“

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Kmetijstvo in razvoj podeželja

53 465

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Proračun

1 086

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Gospodarske in finančne zadeve

283

B

A

B

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Širitev

2 063

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Energetika in promet

1 161

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti

9 478

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Zunanji odnosi

523

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

3 572

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Ribištvo in pomorske zadeve

725

B

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

Humanitarna pomoč

607

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Informacijska družba in mediji

1 268

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic

2 611

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju

332

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Urad za infrastrukturo in logistiko v Luxembourgud

70

A

A

B

B

B

A

A

A

A

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Urad za uradne publikacije

154

B

A

A

B

B

A

A

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

Regionalna politika

19 766

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Raziskave

3 325

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Ocena:

Skladnost

A: Skladnost s temeljnimi zahtevami.

B: Delna skladnost s temeljnimi zahtevami.

Vir: Računsko sodišče.

Uspešnost

| 2.33 | Nadzorni in kontrolni sistemi na ravni Komisije kljub visoki stopnji skladnosti s temeljnimi zahtevami ne zmanjšujejo dovolj tveganja napak, zlasti na določenih področjih kmetijstva, strukturnih politik, notranjih politik, zunanjih ukrepov in predpristopne pomoči (glej odstavke 5.77, 6.38, 7.30, 8.32, 9.23 in
  tabelo 2.4
  ). Ta analiza se ujema z enim od zaključkov (40) letnega poročila Komisijine službe za notranjo revizijo (IAS) za leto 2006 (41). |
| --- | --- |

2.33

Nadzorni in kontrolni sistemi na ravni Komisije kljub visoki stopnji skladnosti s temeljnimi zahtevami ne zmanjšujejo dovolj tveganja napak, zlasti na določenih področjih kmetijstva, strukturnih politik, notranjih politik, zunanjih ukrepov in predpristopne pomoči (glej odstavke 5.77, 6.38, 7.30, 8.32, 9.23 in
  tabelo 2.4
  ). Ta analiza se ujema z enim od zaključkov (40) letnega poročila Komisijine službe za notranjo revizijo (IAS) za leto 2006 (41).

| 2.33 | To je pričakovati, ker standardi notranjega kontroliranja zadevajo predvsem posle znotraj Komisije, kjer nastaja večina napak pri odhodkih, ki jih upravljajo države članice ali izvajalske organizacije. |
| --- | --- |

2.33

To je pričakovati, ker standardi notranjega kontroliranja zadevajo predvsem posle znotraj Komisije, kjer nastaja večina napak pri odhodkih, ki jih upravljajo države članice ali izvajalske organizacije.

V zvezi s področjem kmetijstva so odgovori dani v odstavkih 5.63, 5.64 in 5.77.

Glede predpristopne pomoči glej odgovor na odstavek 9.23.

Tabela 2.4 – Ocena uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov (42)

Vir: Računsko sodišče.

| Področje politike | Splošna ocena |
| --- | --- |
| Lastna sredstva
   (43) | |
| Kmetijstvo |
| — | Raven Komisije |

Področje politike

Splošna ocena

Lastna sredstva
   (43)

Kmetijstvo

—

Raven Komisije

IAKS

ne-IAKS

| — | Raven države članice |
| --- | --- |

—

Raven države članice

IAKS

ne-IAKS

Strukturne politike

| — | Raven Komisije |
| --- | --- |

—

Raven Komisije

| — | Raven države članice |
| --- | --- |

—

Raven države članice

Notranje politike, vključno z raziskavami

Zunanji ukrepi

| — | Sedež in delegacije Komisije |
| --- | --- |

—

Sedež in delegacije Komisije

Predpristopna pomoč

| — | Raven Komisije |
| --- | --- |

—

Raven Komisije

Phare/Turčija in ISPA

SAPARD

| — | Nacionalna raven |
| --- | --- |

—

Nacionalna raven

Upravni odhodki
   (44)

V zgornji tabeli je povzetek splošne ocene nadzornih in kontrolnih sistemov, ki je orisana v ustreznih poglavjih. V tabeli so poudarjeni ključni elementi, ne morejo pa biti predstavljene vse pomembne podrobnosti. Te so na voljo v glavnem delu poročila, v kontekstu metodologije, na kateri temelji revizijski pristop Sodišča (glej odstavka 1.38 in 1.39).

Legenda

| | Zadovoljivo |
| --- | --- |
| | Delno zadovoljivo |
| | Nezadovoljivo |

Zadovoljivo

Delno zadovoljivo

Nezadovoljivo

| 2.34 | Komisijina služba za notranjo revizijo (IAS) je pri pregledu kakovosti v zvezi z oddelki za notranjo revizijo (IAC) generalnih direktoratov prišla do zaključka, da je večina teh oddelkov (45) deloma ali na splošno izpolnjevala (strokovne) standarde, vendar bi se morala nadaljevati prizadevanja za izboljšanje notranjega revizijskega dela (46). Sodišče jemlje na znanje ugotovitve tega pregleda in pozdravlja relevantne predloge za izboljšave, zlasti priporočilo, da bi morali po eni strani oddelki za notranjo revizijo ob koncu triletnega obdobja, ki se bo končalo leta 2009, zagotoviti splošno oceno sistemov notranjega kontroliranja v generalnih direktoratih, po drugi strani pa bi isto veljalo za službo za notranjo revizijo na ravni Komisije (47). |
| --- | --- |

2.34

Komisijina služba za notranjo revizijo (IAS) je pri pregledu kakovosti v zvezi z oddelki za notranjo revizijo (IAC) generalnih direktoratov prišla do zaključka, da je večina teh oddelkov (45) deloma ali na splošno izpolnjevala (strokovne) standarde, vendar bi se morala nadaljevati prizadevanja za izboljšanje notranjega revizijskega dela (46). Sodišče jemlje na znanje ugotovitve tega pregleda in pozdravlja relevantne predloge za izboljšave, zlasti priporočilo, da bi morali po eni strani oddelki za notranjo revizijo ob koncu triletnega obdobja, ki se bo končalo leta 2009, zagotoviti splošno oceno sistemov notranjega kontroliranja v generalnih direktoratih, po drugi strani pa bi isto veljalo za službo za notranjo revizijo na ravni Komisije (47).

| 2.34 | Naloga Oddelka za notranjo revizijo (IAC) ni pripraviti letnega mnenja o letnih poročilih o dejavnostih generalnih direktorjev, ampak svetovati glede postopka izdelave letnih poročil o dejavnostih. V skladu z naravo in obsegom njegovega dela med zadevnim letom mora Oddelek za notranjo revizijo izraziti mnenje o stanju kontrole in tako prispevati k izdelavi letnih poročil o dejavnostih (glej SEC(2003) 0059). |
| --- | --- |

2.34

Naloga Oddelka za notranjo revizijo (IAC) ni pripraviti letnega mnenja o letnih poročilih o dejavnostih generalnih direktorjev, ampak svetovati glede postopka izdelave letnih poročil o dejavnostih. V skladu z naravo in obsegom njegovega dela med zadevnim letom mora Oddelek za notranjo revizijo izraziti mnenje o stanju kontrole in tako prispevati k izdelavi letnih poročil o dejavnostih (glej SEC(2003) 0059).

Komisija trenutno ne načrtuje spremembe strukture kontrole glede naloge oddelkov za notranjo revizijo.

Zadevo bi se lahko ponovno proučilo v prihodnosti, ko bo Komisija že pridobila več izkušenj s sedanjo strukturo notranje kontrole, pri čemer bodo upoštevana tudi potrebna sredstva.

SPLOŠNI ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

| 2.35 | Sodišče za proračunsko leto 2006 ugotavlja nadaljnje izboljšave v nadzornih in kontrolnih sistemih Komisije, zlasti pri procesu pripravljanja letnih poročil o dejavnostih in izjav (odstavek 2.7) ter pri oceni delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov in vpliva relevantnih pridržkov na zagotovilo, podano v izjavah generalnih direktorjev (odstavka 2.9 in 2.12). |
| --- | --- |

2.35

Sodišče za proračunsko leto 2006 ugotavlja nadaljnje izboljšave v nadzornih in kontrolnih sistemih Komisije, zlasti pri procesu pripravljanja letnih poročil o dejavnostih in izjav (odstavek 2.7) ter pri oceni delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov in vpliva relevantnih pridržkov na zagotovilo, podano v izjavah generalnih direktorjev (odstavka 2.9 in 2.12).

2.36

| 2.36 | Vendar je Sodišče pri revizijah ugotovilo nadaljnjo prisotnost pomanjkljivosti v ocenah iz letnih poročil o dejavnostih in iz izjav nekaterih generalnih direktorjev (odstavki 2.13 do 2.18) ter v delovanju nadzornih in kontrolnih sistemov (odstavka 2.33 in 2.34). |
| --- | --- |

Vendar je Sodišče pri revizijah ugotovilo nadaljnjo prisotnost pomanjkljivosti v ocenah iz letnih poročil o dejavnostih in iz izjav nekaterih generalnih direktorjev (odstavki 2.13 do 2.18) ter v delovanju nadzornih in kontrolnih sistemov (odstavka 2.33 in 2.34).

| 2.36 | Letna poročila o dejavnostih na splošno jasno prikazujejo oceno učinkovitosti upravljavskih in kontrolnih sistemov v državah članicah in popravnih ukrepov, ki se izvajajo, da bi se dosegle zahtevane izboljšave. Ocene generalnih direktorjev se razlikujejo od ocen Sodišča, na primer glede potrebe po pridržkih na izražena zagotovila, predvsem zaradi večletnega vidika kontrolnih sistemov, ki so vzpostavljeni na posameznem političnem področju. |
| --- | --- |

2.36

Letna poročila o dejavnostih na splošno jasno prikazujejo oceno učinkovitosti upravljavskih in kontrolnih sistemov v državah članicah in popravnih ukrepov, ki se izvajajo, da bi se dosegle zahtevane izboljšave. Ocene generalnih direktorjev se razlikujejo od ocen Sodišča, na primer glede potrebe po pridržkih na izražena zagotovila, predvsem zaradi večletnega vidika kontrolnih sistemov, ki so vzpostavljeni na posameznem političnem področju.

| 2.37 | Sodišče priporoča, da Komisija nadaljuje s svojimi prizadevanji za okrepitev nadzornih in kontrolnih sistemov v svojih generalnih direktoratih, pri čemer naj se osredotoči na naslednja področja: |
| --- | --- |

2.37

Sodišče priporoča, da Komisija nadaljuje s svojimi prizadevanji za okrepitev nadzornih in kontrolnih sistemov v svojih generalnih direktoratih, pri čemer naj se osredotoči na naslednja področja:

| 2.37 | |
| --- | --- |

2.37

| (a) | zagotavljanje, da je v letnih poročilih o dejavnostih in izjavah predstavljena dosledna in stroga ocena nadzornih in kontrolnih sistemov, vključno z ustreznimi kazalniki zakonitosti in pravilnosti, ki je združljiva s pridržki (odstavki 2.13 do 2.18); |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje, da je v letnih poročilih o dejavnostih in izjavah predstavljena dosledna in stroga ocena nadzornih in kontrolnih sistemov, vključno z ustreznimi kazalniki zakonitosti in pravilnosti, ki je združljiva s pridržki (odstavki 2.13 do 2.18);

| (a) | Komisija se je v zbirnem poročilu za leto 2006 zavezala k spremljanju izvajanja ukrepov za izboljšanje, ki so jih sprožili pooblaščeni odredbodajalci, da bi odpravili pomanjkljivosti osnovnih kontrol. |
| --- | --- |

(a)

Komisija se je v zbirnem poročilu za leto 2006 zavezala k spremljanju izvajanja ukrepov za izboljšanje, ki so jih sprožili pooblaščeni odredbodajalci, da bi odpravili pomanjkljivosti osnovnih kontrol.

| (b) | dokončanje primernega nadaljnjega ukrepanja pri ustreznih ukrepih akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole, da se zagotovi njihov resničen vpliv na nadzorne in kontrolne sisteme, zlasti na pripravo ustreznih in zanesljivih informacij o popravkih napak na ravni končnih upravičencev (odstavki 2.19 do 2.30); |
| --- | --- |

(b)

dokončanje primernega nadaljnjega ukrepanja pri ustreznih ukrepih akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole, da se zagotovi njihov resničen vpliv na nadzorne in kontrolne sisteme, zlasti na pripravo ustreznih in zanesljivih informacij o popravkih napak na ravni končnih upravičencev (odstavki 2.19 do 2.30);

| (b) | Komisija bo spomladi 2008 predložila končno poročilo o izvajanju akcijskega načrta, ki bo predstavljalo prvi pregled učinka različnih ukrepov na zagotovila in vsebovalo sklepne ugotovitve za prihodnjo konsolidacijo integriranega okvira notranje kontrole. |
| --- | --- |

(b)

Komisija bo spomladi 2008 predložila končno poročilo o izvajanju akcijskega načrta, ki bo predstavljalo prvi pregled učinka različnih ukrepov na zagotovila in vsebovalo sklepne ugotovitve za prihodnjo konsolidacijo integriranega okvira notranje kontrole.

| (c) | izboljšanje uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov, da se dovolj zmanjša tveganje napak (odstavka 2.33 in 2.34). |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov, da se dovolj zmanjša tveganje napak (odstavka 2.33 in 2.34).

| (c) | Komisija se strinja s priporočilom in namerava zagotoviti, da so sredstva, namenjena kontrolam, uporabljena stroškovno učinkovito in da je strošek kontrole upravičen glede na ugotovljeno stopnjo napake, odvračilne učinke in druge koristi v smislu kakovosti.
  Komisija si bo še naprej prizadevala za okrepitev nadzornih in kontrolnih sistemov, zlasti zaradi nadaljnjega zmanjšanja tveganja napak v programih, ki jih izvajajo države članice v deljenem upravljanju. Namen akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole je čim bolj okrepiti sodelovanje z državami članicami in čim bolj izboljšati učinkovitost celotnega okvira kontrole. Učinkovitost bodo povečali tudi novi elementi, uvedeni v regulativni okvir za obdobje 2007–2013. |
| --- | --- |

(c)

Komisija se strinja s priporočilom in namerava zagotoviti, da so sredstva, namenjena kontrolam, uporabljena stroškovno učinkovito in da je strošek kontrole upravičen glede na ugotovljeno stopnjo napake, odvračilne učinke in druge koristi v smislu kakovosti.

Komisija si bo še naprej prizadevala za okrepitev nadzornih in kontrolnih sistemov, zlasti zaradi nadaljnjega zmanjšanja tveganja napak v programih, ki jih izvajajo države članice v deljenem upravljanju. Namen akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole je čim bolj okrepiti sodelovanje z državami članicami in čim bolj izboljšati učinkovitost celotnega okvira kontrole. Učinkovitost bodo povečali tudi novi elementi, uvedeni v regulativni okvir za obdobje 2007–2013.

---

(1)  COM(2007) 67 z dne 28.2.2007.

(2)  COM(2007) 274 z dne 30.5.2007.

(3)  Glej odstavek 1.64 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

(4)  Pri zunanjih ukrepih so bile ugotovljene napake večinoma na ravni organizacij, ki izvajajo projekte.

(5)  Obvestilo osrednjih služb Komisije (Generalni sekretariat, GD BUDG in GD ADMIN) generalnim direktorjem in vodjem služb – Navodila za pripravo letnih poročil o dejavnostih za leto 2006, SEC(2006) 1789 z dne 19.12.2006.

(6)  To je proces, ki ga organizirajo skupine generalnih direktoratov in usklajujejo osrednje službe, za izboljšanje doslednosti in skladnosti med pridržki, izraženimi v izjavah.

(7)  Zlasti bi bilo treba v del 2 „upravljanje in sistemi notranje kontrole“ vključiti „model notranje kontrole“ (Internal Control Template – ICT), da se opišejo pripadajoče narava in značilnosti upravljanja, tveganja in kontrolnega okolja. Priprava modela notranje kontrole je predvidena z ukrepom 3 akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole.

(8)  V okviru večletnega cilja št. 4 iz zbirnega poročila za leto 2005 (COM(2006) 277 z dne 7.6.2006) bi morale skupine generalnih direktoratov nadalje razviti posebne skupne modele kazalnikov zakonitosti in pravilnosti. Do konca leta 2006 je svoj pregled ciljev in kazalnikov dokončala samo skupina „Kohezija za rast in zaposlovanje“.

(9)  Generalni direktorji morajo zagotoviti splošni povzetek skupnega vpliva pridržkov na izjave kot celoto in priti do jasnega zaključka, ali je glede na te pridržke mogoče ohraniti zagotovilo, ki ga nudijo izjave.

(10)  Pri merilih pomembnosti in/ali pridržkih (opredelitev in/ali vpliv) v okviru DAS so še vedno možne izboljšave v naslednjih generalnih direktoratih: EAC, ECFIN, ENV, EPSO/EAS, ESTAT in FISH.

(11)  Čeprav generalni direktorati modela notranje kontrole niso uporabljali usklajeno (glej odstavek 2.7).

(12)  Podrobna analiza Sodišča kaže, da pridržki za leto 2006 zajemajo 6 novih in 14 prenesenih pridržkov. Vendar se je na število držav članic/regij, ki jih zajema pridržek za Evropski socialni sklad (ESS), na primer z 1 povečalo na 8.

(13)  Glej odstavka 1.67 letnih poročil za proračunsko leto 2003 in 2004 ter odstavek 2.17 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

(14)  Vpliv, ki ga imajo po mnenju Sodišča najpomembnejši pridržki na izjavo generalnega direktorja:

A: razumno zagotovilo, da sistemi notranje kontrole zagotavljajo zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij brez pridržkov oziroma z nepomembnimi pridržki.

B: razumno zagotovilo s pridržki, da sistemi notranje kontrole zagotavljajo zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij (napake < 2 % ali sistemske pomanjkljivosti, katerih finančni vpliv < 10 % zadevnega proračuna).

C: brez zagotovila (napake > 2 % ali sistemske pomanjkljivosti, katerih finančni vpliv > 10 % zadevnega proračuna).

(15)  Dokazi, ki jih je prispevalo letno poročilo o dejavnostih k revizijskim zaključkom Sodišča:

A: dovolj dokazov za zaključke Sodišča v zvezi z DAS (jasnih in nedvoumnih).

B: dovolj dokazov za zaključke Sodišča v zvezi z DAS po popravkih (z nepomembnimi netočnostmi ali manjkajočimi informacijami manjšega pomena).

C: premalo dokazov za zaključke Sodišča v zvezi z DAS (s pomembnimi netočnostmi ali manjkajočimi informacijami velikega pomena, na primer: zanemarjanje težav deljenega upravljanja, pokrivanje prejšnjega proračunskega leta, pomanjkanje količinske opredelitve, neuporabne informacije).

(16)  Čeprav vključeno v letna poročila o dejavnostih.

(17)  Pri odhodkih za skupno kmetijsko politiko, kjer se IAKS izvaja pravilno.

(18)  Pri odhodkih za skupno kmetijsko politiko, ki ni predmet IAKS ali kjer se IAKS ne izvaja pravilno.

Vir: Računsko sodišče.

(19)  Z izjemo SAPARD.

(20)  Na primer za Jamstveni oddelek EKUJS: 1. obvezna upravna struktura na ravni držav članic, 2. podrobni sistemi za kontrole in odvračilne sankcije, 3. naknadne kontrole, 4. postopki za potrditev obračunov.

(21)  Na primer, postopkov za potrditev obračunov (glej odstavke 5.56 do 5.64) in naknadnih pregledov plačil (glej odstavke 5.48 do 5.53).

(22)  Glede ESRR analiza v letnem poročilu o dejavnostih Generalnega direktorata za regionalno politiko razkriva, da je bilo mnenje podano s pridržkom zaradi pomembnih pomanjkljivosti, ki vplivajo na ključne elemente sistema za Češko, Grčijo, Irsko, Latvijo, Litvo, Luksemburg, Nizozemsko, Slovaško in Španijo. Za Slovenijo je bil pridržek podan zaradi omejitve obsega. V zvezi s Kohezijskim skladom je bilo mnenje podano s pridržkom zaradi pomembnih pomanjkljivosti, ki vplivajo na ključne elemente sistema, za Češko, Madžarsko, Irsko, Latvijo, Litvo, Poljsko, Portugalsko, Slovaško in Španijo. Poleg tega v zvezi s končanjem programskega obdobja 1994 do 1999 niso navedene nobene natančne informacije o številu ugotovljenih nepravilnosti in sproženih postopkov finančnih popravkov.

(23)  Glede Evropskega socialnega sklada (ESS) analiza letnega poročila o dejavnostih Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti kaže, da so po mnenju generalnega direktorata nacionalni/regionalni sistemi, ki zajemajo 73,39 % plačil iz leta 2006, nudili razumno zagotovilo z omejitvami.

(24)  Edine izjeme predstavljajo generalni direktorati BEPA, BUDG, DIGIT, EPSO/EAS, ESTAT, MARKT, OIL, PMO in SG, kar izključuje vse glavne odredbodajalske službe.

(25)  COM(2007) 86 z dne 7.3.2007.

(26)  COM(2006) 9 z dne 17.1.2006.

(27)  Pri izvajanu/razlagi pravnega okvira je treba upoštevati cilj poenostavljenja.

Vir: Računsko sodišče.

(28)  Glej odstavka 2.3 in 2.24 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

(29)  Glej COM(2006) 9 konč. z dne 17.1.2006.

(30)  11 jih je bilo skoraj ali v celoti izvedenih.

(31)  Zlasti večletni cilji, predstavljeni v Prilogi 1 zbirnega poročila za leto 2005 (COM(2006) 277 z dne 7.6.2006), ki zajemajo tudi še vedno potekajoče ukrepe iz prejšnjih zbirnih poročil. Npr. cilji št. 1 „doseganje uspešnega sistema notranje kontrole ter odgovornosti za koncepte notranje kontrole in procese na vseh ravneh v vsakem generalnem direktoratu in službi“, 2 „spodbujanje odgovornosti Komisije z letnimi poročili o dejavnostih in ustreznimi zbirnimi poročili, ki trdno temeljijo na zagotovilih vodstvenih delavcev“, 3 „vzpostavitev uspešnega in izčrpnega obvladovanja tveganja (...)“, 4 „uporaba ciljev in kazalnikov kot orodja politik in upravljanja (...)“, 5 „zagotavljanje tekočega izvajanja sprejetih notranjih revizijskih priporočil“, 8 „zagotavljanje močnega nadaljnjega ukrepanja na podlagi akcijskih načrtov v zvezi z izraženimi pridržki, zlasti za napredek v letu 2006“, 9 „izboljšanje odgovornosti z vzpostavitvijo izčrpnega integriranega okvira notranje kontrole (...)“, 10 „izboljšanje učinkovitosti in krepitev odgovornosti z zagotavljanjem sorazmernosti in dobrega ravnovesja med predhodnimi in naknadnimi kontrolami ter z nadaljnjo uskladitvijo in boljšo osredotočenostjo naknadnih kontrol“ in 12 „doseči večjo učinkovitost finančnega poslovodenja z uporabo ukrepov za poenostavitev“. Glej tudi odstavek 1 104 Letnega poročila za proračunsko leto 2002 ter odstavek 1.76 Letnega poročila za proračunsko leto 2003.

(32)  Zato izterjave, kot so pavšalni popravki oziroma popravki s povprečninami, za katere so v zvezi s pomanjkljivostmi v nadzornih in kontrolnih sistemih odgovorne države članice, ali spontana povračila s strani končnih upravičencev/prejemnikov, niso neposredno relevantne za prikazovanje uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov na ravni končnih upravičencev/prejemnikov.

(33)  Uredba (ES) št. 1978/2006 (UL L 368, 23.12.2006, str. 89).

(34)

| (a) | Ukrep 96 „Učinkovitejše upravljanje povračila neupravičeno plačanih sredstev“ (COM(2000) 200 z dne 1.3.2000) iz Bele knjige, |
| --- | --- |

(a)

Ukrep 96 „Učinkovitejše upravljanje povračila neupravičeno plačanih sredstev“ (COM(2000) 200 z dne 1.3.2000) iz Bele knjige,

| (b) | Ukrep št. 5.3.2A „Izterjava zapadlih zneskov (...) se obravnava v letnem načrtu upravljanja (...) kar spremljajo ustrezni kazalniki uspešnosti (...)“ in B „Generalni direktorat za proračun bo vodil proces spremljanja odpravljanja zaostankov pri izterjavah (...) kar bo za upravljavske namene zagotovilo pravilne in zanesljive statistične podatke/kazalnike (...) in Komisiji omogočilo širok pregled splošne smotrnosti in uspešnosti“ iz zbirnega poročila za leto 2002 (COM(2003) 391 z dne 9.7.2003) ter |
| --- | --- |

(b)

Ukrep št. 5.3.2A „Izterjava zapadlih zneskov (...) se obravnava v letnem načrtu upravljanja (...) kar spremljajo ustrezni kazalniki uspešnosti (...)“ in B „Generalni direktorat za proračun bo vodil proces spremljanja odpravljanja zaostankov pri izterjavah (...) kar bo za upravljavske namene zagotovilo pravilne in zanesljive statistične podatke/kazalnike (...) in Komisiji omogočilo širok pregled splošne smotrnosti in uspešnosti“ iz zbirnega poročila za leto 2002 (COM(2003) 391 z dne 9.7.2003) ter

| (c) | nadaljnje ukrepanje s pomočjo ciljev št. 5 iz sinteze za leto 2004 (COM(2005) 256 z dne 15.6.2006) in št. 4 iz zbirnega poročila za leto 2005 (COM(2006) 277 z dne 7.6.2006) „Uporaba ciljev in kazalnikov kot orodje politik in upravljanja (...)“. |
| --- | --- |

(c)

nadaljnje ukrepanje s pomočjo ciljev št. 5 iz sinteze za leto 2004 (COM(2005) 256 z dne 15.6.2006) in št. 4 iz zbirnega poročila za leto 2005 (COM(2006) 277 z dne 7.6.2006) „Uporaba ciljev in kazalnikov kot orodje politik in upravljanja (...)“.

(35)  Glej npr. finančni pridržek za razne dolžnike v izjavah Sodišča o zanesljivosti za proračunska leta 2004, 2003 in 2002 ter odstavek 6.41 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

(36)  Standardi št. 11 „analiza in obvladovanje tveganj“, 12 „ustrezne upravljavske informacije“, 14 „poročanje o neprimernem ravnanju“, 17 „nadzor“, 18 „dokumentiranje izjem“, 20 „dokumentiranje in odpravljanje pomanjkljivosti notranje kontrole“, 21 „revizijska poročila“ in 22 „oddelek za notranjo revizijo“.

(37)  Generalni direktorati AGRI, AIDCO, BUDG, ECFIN, ECHO, ELARG, EMPL, FISH, INFSO, PMO, OIB, OIL, OPOCE, REGIO, RELEX, RTD in TREN.

(38)  Takojšen neposredni vpliv standardov notranjega kontroliranja se razlikuje glede na način upravljanja pri izvrševanju proračuna. Pri kmetijstvu in strukturnih skladih, na primer, kjer tekoče upravljanje izvajajo nacionalni ali regionalni organi, Komisijine notranje kontrole zajemajo tudi nadzor upravljavskih in kontrolnih sistemov v državah članicah.

(39)  Število temeljnih zahtev se je povečalo s 75 na 79. Pri 9 temeljnih zahtevah, izbranih za leto 2006, so bile v primerjavi z letom 2005 izvedene manjše spremembe.

(40)  Služba za notranjo revizijo je z revizijskim delom ugotovila očitne izboljšave v sistemih notranjega kontroliranja na številnih področjih. Vendar še vedno obstajajo velike pomanjkljivosti in potrebna so nadaljnja prizadevanja. Področja, kjer so možne izboljšave, vključujejo npr. naknadne kontrole in upravljanje pogodb.

(41)  COM(2007) 280 z dne 30.5.2007.

(42)  Razlika med Komisijo in drugimi ravnemi je navedena, kadar je to relevantno.

(43)  Glej omejitve obsega v odstavkih 4.3, 4.4 in 4.7.

(44)  Ocena je omejena na „Delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov“ Komisije.

Vir: Računsko sodišče.

(45)  Zahteve, povezane z oddelkom za notranjo revizijo, so predvidene v standardu notranjega kontroliranja št. 22.

(46)  Povečevanje strokovnosti in usklajevanja procesa revizijskega načrtovanja.

(47)  Glej tudi odstavek 1.76 Letnega poročila za proračunsko leto 2004.

POGLAVJE 3

Upravljanje proračuna

KAZALO

| 3.1–3.2 | Uvod |
| --- | --- |

3.1–3.2

| 3.3–3.15 | Opažanja |
| --- | --- |

3.3–3.15

| 3.3–3.6 | Zaradi sprememb proračuna se zmanjša povečanje v proračunu za plačila |
| --- | --- |

3.3–3.6

| 3.7–3.11 | Neporavnane proračunske obveznosti kažejo nadaljnje povečanje |
| --- | --- |

3.7–3.11

| 3.12 | Poraba v Kohezijskem skladu manjša od predvidene |
| --- | --- |

3.12

| 3.13–3.14 | Zaradi pravila leta n + 2 je bila razveljavljena nizka stopnja dodeljenih proračunskih sredstev |
| --- | --- |

3.13–3.14

| 3.15 | Komisijino poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju se je izboljšalo, vendar ne zagotavlja dosledne ravni podatkov |
| --- | --- |

3.15

| 3.16–3.21 | Zaključki in priporočila |
| --- | --- |

3.16–3.21

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 3.1 | V tem poglavju so analizirana vprašanja, ki izhajajo iz izvrševanja splošnega proračuna EU v letu 2006, ki je bilo zadnje leto finančne perspektive 2000–2006. V njem so zajeti predvsem visoka stopnja izvrševanja proračuna, spremembe proračuna, naraščajoča stopnja neporavnanih proračunskih obveznosti in učinek manjše porabe proračunskih sredstev od predvidene v Kohezijskem skladu. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

3.1

V tem poglavju so analizirana vprašanja, ki izhajajo iz izvrševanja splošnega proračuna EU v letu 2006, ki je bilo zadnje leto finančne perspektive 2000–2006. V njem so zajeti predvsem visoka stopnja izvrševanja proračuna, spremembe proračuna, naraščajoča stopnja neporavnanih proračunskih obveznosti in učinek manjše porabe proračunskih sredstev od predvidene v Kohezijskem skladu.

3.2

| 3.2 | Za podrobnejše podatke o sestavi in delovanju proračuna – zlasti o pomenu plačil in obveznosti ter o razmerju med njimi – glej
  Prilogo I
  tega letnega poročila. |
| --- | --- |

Za podrobnejše podatke o sestavi in delovanju proračuna – zlasti o pomenu plačil in obveznosti ter o razmerju med njimi – glej
  Prilogo I
  tega letnega poročila.

OPAŽANJA

Zaradi sprememb proračuna se zmanjša povečanje v proračunu za plačila

| 3.3 | V primerjavi z letom 2005 so bila v letu 2006 skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti (122,8 milijarde EUR) večja za 4,1 %, skupna odobrena sredstva za plačila (111,2 milijarde EUR) pa za 1,6 %. Na splošno so odobrena sredstva za prevzem obveznosti ostala 0,7 milijarde EUR pod zgornjo mejo finančne perspektive, za plačila pa 7,9 milijarde EUR pod njo. |
| --- | --- |

3.3

V primerjavi z letom 2005 so bila v letu 2006 skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti (122,8 milijarde EUR) večja za 4,1 %, skupna odobrena sredstva za plačila (111,2 milijarde EUR) pa za 1,6 %. Na splošno so odobrena sredstva za prevzem obveznosti ostala 0,7 milijarde EUR pod zgornjo mejo finančne perspektive, za plačila pa 7,9 milijarde EUR pod njo.

3.4

| 3.4 | Zaradi šestih sprememb proračuna, izglasovanih tekom leta, so se odobrena sredstva za prevzem obveznosti zmanjšala za skupno 0,6 milijarde EUR, odobrena sredstva za plačila pa za skupno 4,6 milijarde EUR. Slednje je predvsem odziv na manjša plačila od predvidenih v kmetijstvu (za 0,9 milijarde EUR) in pri strukturnih dejavnostih (za 3,3 milijarde EUR). Takšno zmanjšanje odobrenih sredstev za plačila odraža dobro upravljanje proračuna, saj se s tem za enak znesek zmanjša proračunski presežek (1) (in omogoči, da se lastna sredstva povrnejo državam članicam). |
| --- | --- |

Zaradi šestih sprememb proračuna, izglasovanih tekom leta, so se odobrena sredstva za prevzem obveznosti zmanjšala za skupno 0,6 milijarde EUR, odobrena sredstva za plačila pa za skupno 4,6 milijarde EUR. Slednje je predvsem odziv na manjša plačila od predvidenih v kmetijstvu (za 0,9 milijarde EUR) in pri strukturnih dejavnostih (za 3,3 milijarde EUR). Takšno zmanjšanje odobrenih sredstev za plačila odraža dobro upravljanje proračuna, saj se s tem za enak znesek zmanjša proračunski presežek (1) (in omogoči, da se lastna sredstva povrnejo državam članicam).

| 3.4 | Komisija sprejema ukrepe, da bi z dejavnim upravljanjem proračuna čim bolj zmanjšala obseg neporabljenih sredstev. Sistem obveščanja o proračunskih napovedih pomaga zgodaj odkriti morebitne težave. Nepredvidljive dogodke se obravnava s spremembami proračuna po priporočilih Sodišča. Rezultat tega pristopa je enakomerno naraščanje stopnje izvrševanja končnih plačil do skoraj 100 %. |
| --- | --- |

3.4

Komisija sprejema ukrepe, da bi z dejavnim upravljanjem proračuna čim bolj zmanjšala obseg neporabljenih sredstev. Sistem obveščanja o proračunskih napovedih pomaga zgodaj odkriti morebitne težave. Nepredvidljive dogodke se obravnava s spremembami proračuna po priporočilih Sodišča. Rezultat tega pristopa je enakomerno naraščanje stopnje izvrševanja končnih plačil do skoraj 100 %.

| 3.5 | Realizacija proračuna za proračunsko leto 2006 je prikazana v 
  diagramih III in IV


  Priloge I
  ter kaže naslednje: |
| --- | --- |

3.5

Realizacija proračuna za proračunsko leto 2006 je prikazana v 
  diagramih III in IV


  Priloge I
  ter kaže naslednje:

| 3.5 | |
| --- | --- |

3.5

| — | stopnji porabe za obveznosti (99 %) in plačila (96 %) sta bili enaki kot v letu 2005, |
| --- | --- |

—

stopnji porabe za obveznosti (99 %) in plačila (96 %) sta bili enaki kot v letu 2005,

—

| — | zaradi zmanjšanja odobritev plačil v višini 3,3 milijarde EUR pri strukturnih dejavnostih (kar je preseglo povečanje proračuna za to leto na tem področju) je bila končna stopnja izkoriščenosti 99 %. Brez spremembe proračuna bi ta znašala 90 %. Do tega zmanjšanja je prišlo v glavnem zaradi zadrževanja zahtevkov za plačilo v Španiji in izvrševanja plačil Združenemu kraljestvu zaradi pomanjkljivosti v njunih upravljavskih in kontrolnih sistemih, |
| --- | --- |

zaradi zmanjšanja odobritev plačil v višini 3,3 milijarde EUR pri strukturnih dejavnostih (kar je preseglo povečanje proračuna za to leto na tem področju) je bila končna stopnja izkoriščenosti 99 %. Brez spremembe proračuna bi ta znašala 90 %. Do tega zmanjšanja je prišlo v glavnem zaradi zadrževanja zahtevkov za plačilo v Španiji in izvrševanja plačil Združenemu kraljestvu zaradi pomanjkljivosti v njunih upravljavskih in kontrolnih sistemih,

| — | Poleg tega, in nižje od pričakovanih plačil v EU-10, bi bile glede na ocene Komisije odobritve za plačila, ki so bile prvotno na razpolago, v celoti izkoriščene. |
| --- | --- |

—

Poleg tega, in nižje od pričakovanih plačil v EU-10, bi bile glede na ocene Komisije odobritve za plačila, ki so bile prvotno na razpolago, v celoti izkoriščene.

| — | 2,7 milijarde EUR neporabljenih odobritev plačil ni bilo razveljavljenih, ampak prenesenih iz leta 2006 v leto 2007, kar je enako stopnji, preneseni iz leta 2005 v leto 2006, |
| --- | --- |

—

2,7 milijarde EUR neporabljenih odobritev plačil ni bilo razveljavljenih, ampak prenesenih iz leta 2006 v leto 2007, kar je enako stopnji, preneseni iz leta 2005 v leto 2006,

—

| — | letni proračunski presežek je znašal 1,9 milijarde EUR, kar je manj kot v letu 2005 (2,4 milijarde EUR). |
| --- | --- |

letni proračunski presežek je znašal 1,9 milijarde EUR, kar je manj kot v letu 2005 (2,4 milijarde EUR).

3.6

| 3.6 | Podrobne podatke o izvrševanju proračuna za leto 2006 je mogoče dobiti v Komisijinem dokumentu „Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju – proračunsko leto 2006“ (2) (glej odstavek 3.15). |
| --- | --- |

Podrobne podatke o izvrševanju proračuna za leto 2006 je mogoče dobiti v Komisijinem dokumentu „Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju – proračunsko leto 2006“ (2) (glej odstavek 3.15).

Neporavnane proračunske obveznosti kažejo nadaljnje povečanje

| 3.7 | Neporavnane proračunske obveznosti – neporabljene obveznosti, prenesene naprej za porabo v prihodnjih letih, predvsem za večletne programe – so se povečale za 12,6 milijarde EUR (10,6 %) na 131,6 milijarde EUR (glej
  tabelo 3.1
  ). Približno 90 % povečanja (in 71 % skupnega zneska) je bilo povezanega s strukturnimi dejavnostmi. Od tega je bilo 23 % (2,9 milijarde EUR) povezanih s Kohezijskim skladom (glej odstavek 3.12). |
| --- | --- |

3.7

Neporavnane proračunske obveznosti – neporabljene obveznosti, prenesene naprej za porabo v prihodnjih letih, predvsem za večletne programe – so se povečale za 12,6 milijarde EUR (10,6 %) na 131,6 milijarde EUR (glej
  tabelo 3.1
  ). Približno 90 % povečanja (in 71 % skupnega zneska) je bilo povezanega s strukturnimi dejavnostmi. Od tega je bilo 23 % (2,9 milijarde EUR) povezanih s Kohezijskim skladom (glej odstavek 3.12).

| 3.7 | Kot ugotavlja Sodišče v odstavku 3.10, je povečanje neporavnanih obveznosti v danem obdobju finančne perspektive naravna posledica diferenciranih odhodkov, ko so obveznosti sprejete v obdobju, vendar se lahko plačila nadaljujejo tudi po izteku obdobja. |
| --- | --- |

3.7

Kot ugotavlja Sodišče v odstavku 3.10, je povečanje neporavnanih obveznosti v danem obdobju finančne perspektive naravna posledica diferenciranih odhodkov, ko so obveznosti sprejete v obdobju, vendar se lahko plačila nadaljujejo tudi po izteku obdobja.

| 3.8 | Leto 2006 je bilo zadnje leto programskega obdobja 2000–2006. Do konca tega leta so bile za to obdobje sprejete vse obveznosti. Neporavnane proračunske obveznosti ob koncu leta 2006 tako predstavljajo celotni obseg preostalih plačil, ki bodo izvršena v naslednjih nekaj letih (3). Ustrezajo 28 % skupnih zneskov iz pripadajočih postavk finančne perspektive za celotno obdobje. |
| --- | --- |

3.8

Leto 2006 je bilo zadnje leto programskega obdobja 2000–2006. Do konca tega leta so bile za to obdobje sprejete vse obveznosti. Neporavnane proračunske obveznosti ob koncu leta 2006 tako predstavljajo celotni obseg preostalih plačil, ki bodo izvršena v naslednjih nekaj letih (3). Ustrezajo 28 % skupnih zneskov iz pripadajočih postavk finančne perspektive za celotno obdobje.

Tabela 3.1 – Sprememba salda neporavnanih proračunskih obveznosti v letu 2006

| | Po tipu | Skupaj | Kmetijstvo | Strukturne dejavnosti | Notranje politike | Zunanji ukrepi | Uprava | Rezerve | Predpristopna strategija | Kompenzacija | Zaokrožitev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nediferencirana sredstva | Diferencirana sredstva |
| Prenesene obveznosti |
| Preneseni saldo | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 597 | 12 387 | 820 | | 7 710 | | –1 |
| Plačila | –1 006 | –43 576 | –44 582 | –1 797 | –31 567 | –4 804 | –3 561 | – 703 | | –2 150 | | |
| Razveljavitve dodeljenih proračunskih sredstev | –56 | –1 674 | –1 730 | –18 | – 707 | – 430 | – 311 | –13 | | – 250 | | –1 |
| Razveljavitve | – 163 | | – 163 | –42 | –5 | –23 | –21 | –70 | | –4 | | 2 |
| Obveznosti, sprejete leta 2006 |
| Prevzete obveznosti | 56 465 | 64 595 | 121 060 | 49 865 | 44 579 | 10 195 | 5 867 | 6 675 | 128 | 2 678 | 1 074 | –1 |
| Plačila | –55 334 | –6 660 | –61 994 | –48 001 | – 832 | –4 210 | –1 626 | –5 997 | – 128 | – 126 | –1 074 | |
| Razveljavitve | –15 | | –15 | | –2 | –7 | –2 | –4 | | –1 | | 1 |
| Zaokrožitev | –1 | | –1 | | 1 | | 1 | –1 | | | | –2 |
| Neporavnane obveznosti ob koncu leta 2006 | 1 144 | 130 511 | 131 655 | 1 870 | 93 171 | 15 318 | 12 734 | 707 | 0 | 7 857 | 0 | –2 |
| Vir: Letni računovodski izkazi za leto 2006. |

Po tipu

Skupaj

Kmetijstvo

Strukturne dejavnosti

Notranje politike

Zunanji ukrepi

Uprava

Rezerve

Predpristopna strategija

Kompenzacija

Zaokrožitev

Nediferencirana sredstva

Diferencirana sredstva

Prenesene obveznosti

Preneseni saldo

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 597

12 387

820

7 710

–1

Plačila

–1 006

–43 576

–44 582

–1 797

–31 567

–4 804

–3 561

– 703

–2 150

Razveljavitve dodeljenih proračunskih sredstev

–56

–1 674

–1 730

–18

– 707

– 430

– 311

–13

– 250

–1

Razveljavitve

– 163

– 163

–42

–5

–23

–21

–70

–4

2

Obveznosti, sprejete leta 2006

Prevzete obveznosti

56 465

64 595

121 060

49 865

44 579

10 195

5 867

6 675

128

2 678

1 074

–1

Plačila

–55 334

–6 660

–61 994

–48 001

– 832

–4 210

–1 626

–5 997

– 128

– 126

–1 074

Razveljavitve

–15

–15

–2

–7

–2

–4

–1

1

Zaokrožitev

–1

–1

1

1

–1

–2

Neporavnane obveznosti ob koncu leta 2006

1 144

130 511

131 655

1 870

93 171

15 318

12 734

707

0

7 857

0

–2

Vir: Letni računovodski izkazi za leto 2006.

| 3.9 | Pri stopnjah porabe iz leta 2006 je saldo neporavnanih proračunskih obveznosti ob koncu leta 2006 predstavljal vrednost 2,6 leta plačil in 2,0 leta obveznosti. Ti številki sta za 30 % oziroma za 38 % višji kot na isti točki v prejšnjem ciklu (tj. leta 1999, ki je bilo zadnje leto obdobja 1994–1999), kar kaže na višjo relativno stopnjo neporavnanih proračunskih obveznosti. |
| --- | --- |

3.9

Pri stopnjah porabe iz leta 2006 je saldo neporavnanih proračunskih obveznosti ob koncu leta 2006 predstavljal vrednost 2,6 leta plačil in 2,0 leta obveznosti. Ti številki sta za 30 % oziroma za 38 % višji kot na isti točki v prejšnjem ciklu (tj. leta 1999, ki je bilo zadnje leto obdobja 1994–1999), kar kaže na višjo relativno stopnjo neporavnanih proračunskih obveznosti.

| 3.10 | Neporavnane proračunske obveznosti nastanejo kot naravna posledica diferenciranih odhodkov, kjer zaključevanje programov porabe sredstev traja več let, obveznosti pa so včasih sprejete leta pred pripadajočimi plačili. V primeru premajhne porabe proračunskih sredstev – kot se je v veliki meri zgodilo med letoma 1999 in 2003 (4) in se trenutno dogaja pri porabi za strukturne dejavnosti v novih državah članicah (glej odstavek 3.12) – se neporabljene odobritve plačil razveljavijo, neporabljene obveznosti pa se pred razveljavitvijo za določeno obdobje prenesejo naprej (glej odstavek 3.13). Od leta 1994 obveznosti presegajo plačila v povprečju 21 % (glej
  diagram 3.1
  ). Posledica je večje kopičenje neporavnanih obveznosti od pričakovanega, enako stanje pa se ponavlja iz leta v leto. |
| --- | --- |

3.10

Neporavnane proračunske obveznosti nastanejo kot naravna posledica diferenciranih odhodkov, kjer zaključevanje programov porabe sredstev traja več let, obveznosti pa so včasih sprejete leta pred pripadajočimi plačili. V primeru premajhne porabe proračunskih sredstev – kot se je v veliki meri zgodilo med letoma 1999 in 2003 (4) in se trenutno dogaja pri porabi za strukturne dejavnosti v novih državah članicah (glej odstavek 3.12) – se neporabljene odobritve plačil razveljavijo, neporabljene obveznosti pa se pred razveljavitvijo za določeno obdobje prenesejo naprej (glej odstavek 3.13). Od leta 1994 obveznosti presegajo plačila v povprečju 21 % (glej
  diagram 3.1
  ). Posledica je večje kopičenje neporavnanih obveznosti od pričakovanega, enako stanje pa se ponavlja iz leta v leto.

| 3.9–3.10 | Komisija uporablja tudi razmerje med neporavnanimi obveznostmi in povprečnimi letnimi obveznostmi, na kar v manjši meri vplivajo predplačila in enkratni dogodki. To razmerje je bilo okoli 2 leti obveznosti (2,1 v letu 2006), kar je običajno glede na pravilo n + 2. |
| --- | --- |

3.9–3.10

Komisija uporablja tudi razmerje med neporavnanimi obveznostmi in povprečnimi letnimi obveznostmi, na kar v manjši meri vplivajo predplačila in enkratni dogodki. To razmerje je bilo okoli 2 leti obveznosti (2,1 v letu 2006), kar je običajno glede na pravilo n + 2.

Leta 1999 so pretekla štiri leta po širitvi Unije iz 12 na 15 držav članic, medtem ko sta pretekli leta 2006 dve leti po pristopu desetih novih držav članic. Drugič, sprememba v sistemu obveznosti in plačil (obveznosti, ki se za vsako leto v obdobju od 2000–2006 prevzamejo samodejno, namesto da bi bile odvisne od napredka pri izvrševanju kot v obdobju 1994–1999, ter plačila kot povračila namesto predplačil) je povečevala neporavnane obveznosti glede na prejšnje obdobje. Kopičenje obveznosti v obdobju je v teh okoliščinah običajno.

Image

| 3.11 | Kot je bilo omenjeno v odstavku 3.7, strukturne dejavnosti – strukturni skladi in Kohezijski sklad – predstavljajo večinski delež neporavnanih obveznosti. Pri strukturnih skladih so za programe iz obdobja 2000–2006 neporavnane obveznosti znašale 76,9 milijarde EUR, kar predstavlja vrednost 2,6 leta plačil pri stopnji porabe iz leta 2006 (glej
  diagram 3.2
  ). To predstavlja sorazmerno znižanje iz 3,6 leta plačil ob koncu leta 2005. Prejemniki sredstev morajo plačila (5) izvršiti do konca leta 2008. Vendar izkušnje kažejo, da se poraba proti koncu običajno zmanjša. To kaže na tveganje, da bodo odhodki razveljavljeni zaradi pravila leta n + 2 (glej odstavek 3.13). Kljub povečanemu proračunu je bila poraba v letu 2006 dejansko nekoliko manjša kot v letu 2005 (6). |
| --- | --- |

3.11

Kot je bilo omenjeno v odstavku 3.7, strukturne dejavnosti – strukturni skladi in Kohezijski sklad – predstavljajo večinski delež neporavnanih obveznosti. Pri strukturnih skladih so za programe iz obdobja 2000–2006 neporavnane obveznosti znašale 76,9 milijarde EUR, kar predstavlja vrednost 2,6 leta plačil pri stopnji porabe iz leta 2006 (glej
  diagram 3.2
  ). To predstavlja sorazmerno znižanje iz 3,6 leta plačil ob koncu leta 2005. Prejemniki sredstev morajo plačila (5) izvršiti do konca leta 2008. Vendar izkušnje kažejo, da se poraba proti koncu običajno zmanjša. To kaže na tveganje, da bodo odhodki razveljavljeni zaradi pravila leta n + 2 (glej odstavek 3.13). Kljub povečanemu proračunu je bila poraba v letu 2006 dejansko nekoliko manjša kot v letu 2005 (6).

| 3.11 | Rahel upad plačil v letu 2006 v primerjavi z letom 2005 ni povezan z zaključkom programskega obdobja. Razpoložljivi dokazi o trendih izvrševanja programov iz programskega obdobja 2000–2006 ne kažejo znatne upočasnitve. |
| --- | --- |

3.11

Rahel upad plačil v letu 2006 v primerjavi z letom 2005 ni povezan z zaključkom programskega obdobja. Razpoložljivi dokazi o trendih izvrševanja programov iz programskega obdobja 2000–2006 ne kažejo znatne upočasnitve.

Image

Poraba v Kohezijskem skladu manjša od predvidene

| 3.12 | Stopnja porabe pri Kohezijskem skladu je bila v novih državah članicah manjša od pričakovane, kar je bilo povezano z njihovimi težavami pri sprejemanju odhodkov. S spremembo proračuna so se odobritve plačil zmanjšale za 0,5 milijarde EUR, neporavnane proračunske obveznosti pa povečale z 12,5 milijarde EUR v letu 2005 na 15,4 milijarde EUR konec leta 2006 (glej
  diagram 3.3
  ). To predstavlja vrednost 5,1 leta plačil pri stopnji porabe iz leta 2006. Zato bo pripadajoča poraba verjetno segla daleč v obdobje 2007–2013, ko bodo morale države članice vzpostaviti nove programe in sprejeti dodatne odhodke, povezane z njimi. |
| --- | --- |

3.12

Stopnja porabe pri Kohezijskem skladu je bila v novih državah članicah manjša od pričakovane, kar je bilo povezano z njihovimi težavami pri sprejemanju odhodkov. S spremembo proračuna so se odobritve plačil zmanjšale za 0,5 milijarde EUR, neporavnane proračunske obveznosti pa povečale z 12,5 milijarde EUR v letu 2005 na 15,4 milijarde EUR konec leta 2006 (glej
  diagram 3.3
  ). To predstavlja vrednost 5,1 leta plačil pri stopnji porabe iz leta 2006. Zato bo pripadajoča poraba verjetno segla daleč v obdobje 2007–2013, ko bodo morale države članice vzpostaviti nove programe in sprejeti dodatne odhodke, povezane z njimi.

| 3.12 | Komisija se sklicuje na svoje pripombe v odstavku 3.9 o razmerju med stopnjo neporavnanih obveznosti in povprečnimi letnimi obveznostmi. Za Kohezijski sklad je bilo ob koncu leta 2006 to povprečje 3,9. |
| --- | --- |

3.12

Komisija se sklicuje na svoje pripombe v odstavku 3.9 o razmerju med stopnjo neporavnanih obveznosti in povprečnimi letnimi obveznostmi. Za Kohezijski sklad je bilo ob koncu leta 2006 to povprečje 3,9.

Obseg porabe v Kohezijskem skladu v EU-10 je temeljil na sklepih Evropskega sveta v Kopenhagnu leta 2002. Poraba v Kohezijskem skladu v EU-10 ni bila omejena le z začetnimi absorpcijskimi težavami, temveč tudi z razmeroma dolgimi pripravami na izvajanje infrastrukturnih projektov. Vendar se napoveduje povišanje stopnje te porabe v EU-10 v naslednjih nekaj letih. Večina projektov se bo izvedla do konca leta 2010, večji del zaključkov pa je predviden za leti 2011 in 2012. V obdobju 2007–2013 bodo imeli projekti Kohezijskega sklada krajše roke za izvedbo, saj se bo zanje uporabljalo pravilo n + 2/n + 3 (glej tudi ugotovitev Sodišča v odstavku 3.14).

Image

Zaradi pravila leta n + 2 je bila razveljavljena nizka stopnja dodeljenih proračunskih sredstev

| 3.13 | Za neporavnane obveznosti za strukturne sklade (vendar ne za Kohezijski sklad) velja pravilo leta n + 2, ki zahteva, da se obveznosti, za katere niso bila izvršena pripadajoča plačila do konca drugega leta po letu, v katerem je bila prevzeta proračunska obveznost, razveljavijo. Države članice so opozorjene na tveganje razveljavitve, kar bi jim moralo pomagati, da pozornost posvetijo primerom, kjer izvajanje poteka z zamudo. V letu 2006 je skupni znesek razveljavljenih dodeljenih proračunskih sredstev po pravilu n + 2 znašal 217 milijonov EUR (286 milijonov EUR v letu 2005). V primerjavi s povprečnimi letnimi prevzetimi obveznostmi ostajajo razveljavitve dodeljenih proračunskih sredstev majhne (približno 0,7 %). |
| --- | --- |

3.13

Za neporavnane obveznosti za strukturne sklade (vendar ne za Kohezijski sklad) velja pravilo leta n + 2, ki zahteva, da se obveznosti, za katere niso bila izvršena pripadajoča plačila do konca drugega leta po letu, v katerem je bila prevzeta proračunska obveznost, razveljavijo. Države članice so opozorjene na tveganje razveljavitve, kar bi jim moralo pomagati, da pozornost posvetijo primerom, kjer izvajanje poteka z zamudo. V letu 2006 je skupni znesek razveljavljenih dodeljenih proračunskih sredstev po pravilu n + 2 znašal 217 milijonov EUR (286 milijonov EUR v letu 2005). V primerjavi s povprečnimi letnimi prevzetimi obveznostmi ostajajo razveljavitve dodeljenih proračunskih sredstev majhne (približno 0,7 %).

| 3.13 | Cilj pravila n + 2 je povečati izvajanje. Nizka stopnja razveljavitev kaže na to, da pravilo deluje, kakor je bilo predvideno. |
| --- | --- |

3.13

Cilj pravila n + 2 je povečati izvajanje. Nizka stopnja razveljavitev kaže na to, da pravilo deluje, kakor je bilo predvideno.

Pravilo se je izkazalo za učinkovito pri izboljševanju finančnega upravljanja skladov in zmanjševanju izgub (zneski razveljavitev dodeljenih proračunskih sredstev) v primerjavi s prejšnjim sistemom razveljavitev dodeljenih proračunskih sredstev le ob zaključku.

| 3.14 | Sodišče opaža, da je novo programsko obdobje 2007–2013 predmet spremembe, s katero bo nekaterim državam članicam (7) dodeljeno dodatno leto (n + 3) za predložitev zahtevkov za plačilo pripadajočih obveznosti. Za Kohezijski sklad bo istočasno veljalo pravilo n + 2/n + 3. Prva sprememba bo morda povzročila nadaljnje povečanje neporavnanih proračunskih obveznosti, vendar bo ta učinek verjetno ublažen z učinkom druge spremembe.Komisijino poročilo o upravljanju proračuna in finančnem |
| --- | --- |

3.14

Sodišče opaža, da je novo programsko obdobje 2007–2013 predmet spremembe, s katero bo nekaterim državam članicam (7) dodeljeno dodatno leto (n + 3) za predložitev zahtevkov za plačilo pripadajočih obveznosti. Za Kohezijski sklad bo istočasno veljalo pravilo n + 2/n + 3. Prva sprememba bo morda povzročila nadaljnje povečanje neporavnanih proračunskih obveznosti, vendar bo ta učinek verjetno ublažen z učinkom druge spremembe.Komisijino poročilo o upravljanju proračuna in finančnem

poslovodenju se je izboljšalo, vendar ne zagotavlja dosledne ravni podatkov

| 3.15 | Komisijino poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju zagotavlja izboljšane podatke o podrobnem izvrševanju proračuna, neporavnanih proračunskih obveznostih – vključno s kazalniki – in razlogih za manjšo porabo od predvidene. Toda v nasprotju z letom 2005 ni predloženih nobenih podatkov o kumulativnem izvajanju večjih večletnih programov Skupnosti, pa tudi ni nobenega razlikovanja med odhodki EU-15 in EU-10. Poleg tega v poročilu ni vedno predstavljena dosledna raven analize. Bolj podrobno pojasnilo kot za druga področja je na primer podano glede manjše porabe proračunskih sredstev od predvidene za kmetijstvo. Manjša poraba proračunskih sredstev od predvidene za strukturne dejavnosti, ki je sprožila spremembo proračuna, ni podrobno analizirana (8). |
| --- | --- |

3.15

Komisijino poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju zagotavlja izboljšane podatke o podrobnem izvrševanju proračuna, neporavnanih proračunskih obveznostih – vključno s kazalniki – in razlogih za manjšo porabo od predvidene. Toda v nasprotju z letom 2005 ni predloženih nobenih podatkov o kumulativnem izvajanju večjih večletnih programov Skupnosti, pa tudi ni nobenega razlikovanja med odhodki EU-15 in EU-10. Poleg tega v poročilu ni vedno predstavljena dosledna raven analize. Bolj podrobno pojasnilo kot za druga področja je na primer podano glede manjše porabe proračunskih sredstev od predvidene za kmetijstvo. Manjša poraba proračunskih sredstev od predvidene za strukturne dejavnosti, ki je sprožila spremembo proračuna, ni podrobno analizirana (8).

| 3.15 | Komisija bo upoštevala te pripombe. Rok za poročilo, ki ga zahteva finančna uredba (konec marca), otežuje nadaljnje analize odhodkov za strukturne dejavnosti, zaradi česar bodo ti podatki navedeni v posebnem poročilu o strukturnih skladih, ki bo objavljeno maja. |
| --- | --- |

3.15

Komisija bo upoštevala te pripombe. Rok za poročilo, ki ga zahteva finančna uredba (konec marca), otežuje nadaljnje analize odhodkov za strukturne dejavnosti, zaradi česar bodo ti podatki navedeni v posebnem poročilu o strukturnih skladih, ki bo objavljeno maja.

Poročilo vsebuje poglavje o pregledu izvajanja vsakega razdelka finančne perspektive in posebno poglavje „Analiza po področjih glavnih zadev glede premajhne porabe proračunskih sredstev“, kar naj bi zagotovilo celovit pregled nad proračunskimi popravki in izvrševanjem proračuna. To se navadno izvede z navajanjem razlogov proračunskemu organu.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 3.16 | V primerjavi z letom 2005 se je proračun za leto 2006 povečal, stopnje porabe pa ostajajo na visoki stopnji. Kljub temu se je izkazalo, da so bile začetne odobritve plačil pri strukturnih dejavnostih precej višje od zahtevanih, zato je bilo treba s spremembo proračuna končni proračun zmanjšati za 3,3 milijarde EUR, s čimer je bilo dejansko razveljavljeno dodeljeno povečanje. |
| --- | --- |

3.16

V primerjavi z letom 2005 se je proračun za leto 2006 povečal, stopnje porabe pa ostajajo na visoki stopnji. Kljub temu se je izkazalo, da so bile začetne odobritve plačil pri strukturnih dejavnostih precej višje od zahtevanih, zato je bilo treba s spremembo proračuna končni proračun zmanjšati za 3,3 milijarde EUR, s čimer je bilo dejansko razveljavljeno dodeljeno povečanje.

| 3.16 | Končni proračun je bilo treba znižati zaradi znižanja plačil Španiji in Združenemu kraljestvu, kar je bila posledica pomanjkljivosti v njunih sistemih za upravljanje in nadzor, ter zaradi nepričakovane manjše porabe v EU-10. |
| --- | --- |

3.16

Končni proračun je bilo treba znižati zaradi znižanja plačil Španiji in Združenemu kraljestvu, kar je bila posledica pomanjkljivosti v njunih sistemih za upravljanje in nadzor, ter zaradi nepričakovane manjše porabe v EU-10.

| 3.17 | Neporavnane proračunske obveznosti pri diferenciranih odhodkih so se povečale za 10,7 % na 130,5 milijarde EUR. Pri vrednosti 2,6 leta za plačila je to 30 % več kot na primerljivi točki v prejšnjem obdobju (1999). Sprememba pravila leta n + 2 na pravilo leta n + 3 za določene države članice v novem programskem obdobju pomeni tveganje nadaljnjega povečanja stopnje neporavnanih proračunskih obveznosti, čeprav bo ta učinek verjetno ublažila uporaba pravila n + 2/n + 3 pri Kohezijskem skladu. |
| --- | --- |

3.17

Neporavnane proračunske obveznosti pri diferenciranih odhodkih so se povečale za 10,7 % na 130,5 milijarde EUR. Pri vrednosti 2,6 leta za plačila je to 30 % več kot na primerljivi točki v prejšnjem obdobju (1999). Sprememba pravila leta n + 2 na pravilo leta n + 3 za določene države članice v novem programskem obdobju pomeni tveganje nadaljnjega povečanja stopnje neporavnanih proračunskih obveznosti, čeprav bo ta učinek verjetno ublažila uporaba pravila n + 2/n + 3 pri Kohezijskem skladu.

| 3.17 | Razmerje med neporavnanimi obveznostmi in povprečnimi letnimi obveznostmi je okoli 2, kar je običajno glede na pravilo n + 2. |
| --- | --- |

3.17

Razmerje med neporavnanimi obveznostmi in povprečnimi letnimi obveznostmi je okoli 2, kar je običajno glede na pravilo n + 2.

Razmer v letu 1999 se ne da primerjati s temi iz leta 2006 zaradi spremembe v ureditvenem okviru in širitve (glej odstavek 3.9).

| 3.18 | Kot je bilo poudarjeno v letu 2005 (9), je treba že sedaj visoko stopnjo porabe za strukturne sklade (ki predstavlja glavni delež diferenciranih odhodkov in neporavnanih obveznosti) v letih 2007 in 2008 še dodatno povečati, da bodo prejemniki v državah članicah spoštovali rok za izvršitev plačil (konec leta 2008) za programe iz obdobja 2000–2006. To bo težko, saj se poraba ob koncu programskega obdobja običajno zmanjša. Komisija in države članice bi morale obravnavati tveganje, da bo do nadaljnjega zaprtja tekočih programov prišlo z zamudo, kar bo vplivalo na začetek in izvajanje programov za obdobje 2007–2013, kot se je to zgodilo ob začetku tekočega programskega obdobja (10). |
| --- | --- |

3.18

Kot je bilo poudarjeno v letu 2005 (9), je treba že sedaj visoko stopnjo porabe za strukturne sklade (ki predstavlja glavni delež diferenciranih odhodkov in neporavnanih obveznosti) v letih 2007 in 2008 še dodatno povečati, da bodo prejemniki v državah članicah spoštovali rok za izvršitev plačil (konec leta 2008) za programe iz obdobja 2000–2006. To bo težko, saj se poraba ob koncu programskega obdobja običajno zmanjša. Komisija in države članice bi morale obravnavati tveganje, da bo do nadaljnjega zaprtja tekočih programov prišlo z zamudo, kar bo vplivalo na začetek in izvajanje programov za obdobje 2007–2013, kot se je to zgodilo ob začetku tekočega programskega obdobja (10).

| 3.18 | Rok za odhodke (konec leta 2008) je treba razlikovati od roka za oddajo zahtevkov za končna plačila s strani držav članic (marec 2010). Plačila dolgovanih zneskov bodo za večino programov izvedena leta 2010/2011. Za pripravo na zaključek je Komisija v letu 2006 izdala smernice glede zaključka, za države članice pa pripravlja tudi seminarje o zaključku. Če se roka za odhodke ne bo upoštevalo, bo Komisija ob zaključku neporabljena sredstva razveljavila. Razpoložljivi dokaz o trendih izvrševanja programov iz programskega obdobja 2000–2006 ne kaže na znatno upočasnitev. Komisija tesno sodeluje z državami članicami, da bi omogočila dober začetek programov iz obdobja 2007–2013. |
| --- | --- |

3.18

Rok za odhodke (konec leta 2008) je treba razlikovati od roka za oddajo zahtevkov za končna plačila s strani držav članic (marec 2010). Plačila dolgovanih zneskov bodo za večino programov izvedena leta 2010/2011. Za pripravo na zaključek je Komisija v letu 2006 izdala smernice glede zaključka, za države članice pa pripravlja tudi seminarje o zaključku. Če se roka za odhodke ne bo upoštevalo, bo Komisija ob zaključku neporabljena sredstva razveljavila. Razpoložljivi dokaz o trendih izvrševanja programov iz programskega obdobja 2000–2006 ne kaže na znatno upočasnitev. Komisija tesno sodeluje z državami članicami, da bi omogočila dober začetek programov iz obdobja 2007–2013.

| 3.19 | Posebno pozornost je treba nameniti Kohezijskemu skladu, kjer je premajhna poraba proračunskih sredstev povzročila veliko povečanje neporavnanih proračunskih obveznosti. To stanje se bo verjetno poslabšalo z začetkom novega programskega obdobja. |
| --- | --- |

3.19

Posebno pozornost je treba nameniti Kohezijskemu skladu, kjer je premajhna poraba proračunskih sredstev povzročila veliko povečanje neporavnanih proračunskih obveznosti. To stanje se bo verjetno poslabšalo z začetkom novega programskega obdobja.

| 3.19 | Komisija skrbno spremlja stanje v Kohezijskem skladu. Stopnja porabe v Kohezijskem skladu v EU-10, ki je nižja od pričakovane, je delno posledica razmeroma dolgih priprav na infrastrukturne projekte in začetnih težav (glej odstavek 3.12). Uporaba pravil n + 2/n + 3 v obdobju 2007–2013 bo delovala proti kopičenju neporavnanih obveznosti. |
| --- | --- |

3.19

Komisija skrbno spremlja stanje v Kohezijskem skladu. Stopnja porabe v Kohezijskem skladu v EU-10, ki je nižja od pričakovane, je delno posledica razmeroma dolgih priprav na infrastrukturne projekte in začetnih težav (glej odstavek 3.12). Uporaba pravil n + 2/n + 3 v obdobju 2007–2013 bo delovala proti kopičenju neporavnanih obveznosti.

| 3.20 | Kot je že bilo priporočeno (11), mora Komisija pri predlogih prihodnjih proračunov za plačila bolj upoštevati absorpcijske sposobnosti držav članic in profil odhodkov znotraj programskega obdobja. V tem kontekstu bi morala Komisija potrebno pozornost nameniti tudi tveganjem za dobro finančno poslovodenje. |
| --- | --- |

3.20

Kot je že bilo priporočeno (11), mora Komisija pri predlogih prihodnjih proračunov za plačila bolj upoštevati absorpcijske sposobnosti držav članic in profil odhodkov znotraj programskega obdobja. V tem kontekstu bi morala Komisija potrebno pozornost nameniti tudi tveganjem za dobro finančno poslovodenje.

| 3.20 | Proračunsko načrtovanje Komisije po načelu dobrega finančnega poslovodenja upošteva možni obseg absorpcijskih sposobnosti držav članic, pri čemer posveča posebno pozornost izvrševanju proračuna, napovedim in stopnji izvajanja programa iz prejšnjih let. Nepričakovane dogodke se obravnava s spremembami proračunov. Stopnja izvrševanja končnih plačil enakomerno narašča do skoraj 100 %. |
| --- | --- |

3.20

Proračunsko načrtovanje Komisije po načelu dobrega finančnega poslovodenja upošteva možni obseg absorpcijskih sposobnosti držav članic, pri čemer posveča posebno pozornost izvrševanju proračuna, napovedim in stopnji izvajanja programa iz prejšnjih let. Nepričakovane dogodke se obravnava s spremembami proračunov. Stopnja izvrševanja končnih plačil enakomerno narašča do skoraj 100 %.

| 3.21 | Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, ki ga je pripravil Generalni direktorat za proračun, sicer zagotavlja izboljšane podatke, vendar stopnja podrobnosti ni dosledna. Sodišče priporoča, da se za vsa glavna proračunska področja zagotovi dosledna stopnja analize manjše porabe proračunskih sredstev od predvidene. |
| --- | --- |

3.21

Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, ki ga je pripravil Generalni direktorat za proračun, sicer zagotavlja izboljšane podatke, vendar stopnja podrobnosti ni dosledna. Sodišče priporoča, da se za vsa glavna proračunska področja zagotovi dosledna stopnja analize manjše porabe proračunskih sredstev od predvidene.

| 3.21 | Komisija bo upoštevala te pripombe (glej tudi odgovor na odstavek 3.15). |
| --- | --- |

3.21

Komisija bo upoštevala te pripombe (glej tudi odgovor na odstavek 3.15).

---

(1)  Proračunski presežek kaže, v kolikšnem obsegu proračun ni bil porabljen. Presežek ni rezerva, ki se lahko kopiči in nato v prihodnjih letih uporabi za financiranje odhodkov. Neporabljeni prihodki, ki jih predstavlja presežek, se izravnajo z lastnimi sredstvi, ki bodo zbrana za naslednje leto.

(2)  http://ec.europa.eu/budget/library/publications/fin_manag_account/rep_budg_fin_manag_2006_en.pdf.

(3)  V istem času kot plačila, povezana z začetkom obdobja 2007–2013.

(4)  Glej odstavek 2.12 Letnega poročila za proračunsko leto 2003.

(5)  Komisija lahko izvrši plačila državam članicam vse do zaprtja operativnih programov, za katere je treba Komisiji zahtevke predložiti do marca 2010. Vendar morajo ti zahtevki temeljiti na plačilih, ki jih končni prejemniki izvršijo vse do konca leta 2008.

(6)  Na splošno: „Kumulativni zaostanek pri izvrševanju plačil med letoma 2000 in 2006 je 29,6 milijarde EUR.“ Vir: Komisijina analiza izvrševanja proračuna za strukturne sklade v letu 2006, maj 2007, stran 15.

(7)  Pravilo leta n + 3 se uporablja za porabo med letoma 2007 in 2010 za obdobje 2007–2013 za države članice, ki so se pridružile v letih 2004 in 2007, pa tudi za Portugalsko in Grčijo (člen 93 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006).

(8)  Dodatni podatki o strukturnih skladih so podani v letnem poročilu o izvrševanju proračuna strukturnih skladov.

(9)  Glej odstavka 3.10 in 3.16 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

(10)  Kot je Komisija nakazala v dokumentu COM(2002) 528 konč., str 4: „Upravne in finančne omejitve, povezane z dokončanjem programov za obdobje 1994–1999, so v veliki meri prispevale k zamudam pri zagonu programov za obdobje 2000–2006“.

(11)  Glej odstavek 3.21 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

POGLAVJE 4

Prihodki

KAZALO

| 4.1–4.2 | Uvod |
| --- | --- |

4.1–4.2

| 4.3–4.32 | Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti |
| --- | --- |

4.3–4.32

| 4.3–4.8 | Obseg revizije |
| --- | --- |

4.3–4.8

| 4.3–4.5 | Tradicionalna lastna sredstva |
| --- | --- |

4.3–4.5

| 4.6–4.7 | Lastna sredstva iz DDV in BND |
| --- | --- |

4.6–4.7

| 4.8 | Začasna proračunska nadomestila in povračilo za krepitev denarnega toka za nove države članice |
| --- | --- |

4.8

| 4.9–4.15 | Zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij |
| --- | --- |

4.9–4.15

| 4.9–4.13 | Tradicionalna lastna sredstva |
| --- | --- |

4.9–4.13

| 4.14 | Lastna sredstva iz DDV in BND |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Začasna proračunska nadomestila in povračilo za krepitev denarnega toka za nove države članice |
| --- | --- |

4.15

| 4.16–4.27 | Nadzorni in kontrolni sistemi |
| --- | --- |

4.16–4.27

| 4.16–4.18 | Tradicionalna lastna sredstva |
| --- | --- |

4.16–4.18

| 4.19–4.20 | Lastna sredstva iz DDV |
| --- | --- |

4.19–4.20

| 4.21–4.27 | Lastna sredstva iz BND |
| --- | --- |

4.21–4.27

| 4.28–4.32 | Zaključki in priporočila |
| --- | --- |

4.28–4.32

| 4.33 | Nadaljnje ukrepanje na podlagi prejšnjih opažanj |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | Posebna poročila, objavljena po zadnjem letnem poročilu |
| --- | --- |

4.34

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 4.1 | Proračunske prihodke Evropske unije sestavljajo lastna sredstva in drugi prihodki. Kot je prikazano v 
  tabeli 4.1
  ,
  diagramu 4.1
  in
  diagramu 4.2
  , so lastna sredstva daleč največji vir financiranja proračunskih odhodkov (94,4 %). |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

4.1

Proračunske prihodke Evropske unije sestavljajo lastna sredstva in drugi prihodki. Kot je prikazano v 
  tabeli 4.1
  ,
  diagramu 4.1
  in
  diagramu 4.2
  , so lastna sredstva daleč največji vir financiranja proračunskih odhodkov (94,4 %).

Tabela 4.1 – Prihodki za proračunski leti 2005 in 2006

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta prihodka in ustrezna proračunska postavka | Dejanski prihodki v letu 2005 | Razvoj proračuna za leto 2006 | Dejanski prihodki v letu 2006 | Sprememba v %
  (2005 do 2006) |
| Prvotni proračun | Končni proračun |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Tradicionalna lastna sredstva (neto brez 25 % za stroške zbiranja) | 14 063,1 | 14 225,1 | 14 888,9 | 15 028,3 | 6,9 |
| — | Kmetijske dajatve (poglavje 10) |

(v milijonih EUR)

Vrsta prihodka in ustrezna proračunska postavka

Dejanski prihodki v letu 2005

Razvoj proračuna za leto 2006

Dejanski prihodki v letu 2006

Sprememba v %

(2005 do 2006)

Prvotni proračun

Končni proračun

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Tradicionalna lastna sredstva (neto brez 25 % za stroške zbiranja)

14 063,1

14 225,1

14 888,9

15 028,3

6,9

—

Kmetijske dajatve (poglavje 10)

1 350,8

763,5

863,4

1 291,8

–4,4

| — | Prelevmani za sladkor in izoglukozo (poglavje 11) |
| --- | --- |

—

Prelevmani za sladkor in izoglukozo (poglavje 11)

695,1

556,2

150,6

151,6

–78,2

| — | Carinske dajatve (poglavje 12) |
| --- | --- |

—

Carinske dajatve (poglavje 12)

12 017,2

12 905,4

13 874,9

13 584,9

13,0

2

Sredstva iz DDV

16 018,0

15 884,3

17 186,1

17 206,2

7,4

| — | Sredstva iz DDV za tekoče proračunsko leto (poglavje 13) |
| --- | --- |

—

Sredstva iz DDV za tekoče proračunsko leto (poglavje 13)

15 618,9

15 884,3

17 200,3

17 219,8

10,2

| — | Stanja sredstev iz preteklih let (poglavje 31) |
| --- | --- |

—

Stanja sredstev iz preteklih let (poglavje 31)

399,1

0,0

–14,2

–13,6

– 103,4

3

Lastna sredstva iz BND

70 860,6

80 562,5

70 451,4

70 132,1

–1,0

| — | Sredstva iz BND za tekoče proračunsko leto (poglavje 14) |
| --- | --- |

—

Sredstva iz BND za tekoče proračunsko leto (poglavje 14)

68 811,6

80 562,5

68 921,2

68 602,1

–0,3

| — | Stanja sredstev za prejšnja leta (poglavje 32) |
| --- | --- |

—

Stanja sredstev za prejšnja leta (poglavje 32)

2 049,0

0,0

1 530,2

1 530,0

–25,3

4

Stanja sredstev in popravki stanj sredstev

– 130,6

0,0

0,0

–15,3

–88,3

| — | Popravek za Združeno kraljestvo (poglavje 15) |
| --- | --- |

—

Popravek za Združeno kraljestvo (poglavje 15)

– 120,3

0,0

0,0

–6,0

–95,0

| — | Končni izračun popravka za Združeno kraljestvo (poglavje 35) |
| --- | --- |

—

Končni izračun popravka za Združeno kraljestvo (poglavje 35)

–10,3

0,0

0,0

–4,0

–61,2

| — | Vmesni izračun popravka za Združeno kraljestvo (poglavje 36) |
| --- | --- |

—

Vmesni izračun popravka za Združeno kraljestvo (poglavje 36)

0,0

0,0

0,0

–5,3

NA

5

Drugi prihodki

6 279,6

1 297,7

4 852,0

6 071,7

–3,3

| — | Presežek iz prejšnjega proračunskega leta (poglavje 30) |
| --- | --- |

—

Presežek iz prejšnjega proračunskega leta (poglavje 30)

3 262,7

0,0

2 502,8

2 502,8

–23,3

| — | Razni prihodki (naslovi 4 do 9) |
| --- | --- |

—

Razni prihodki (naslovi 4 do 9)

3 016,9

1 297,7

2 349,2

3 568,9

18,3

Skupaj

107 090,7

111 969,6

107 378,4

108 423,0

1,2

Vir: Proračuni in spremembe proračunov za leto 2006; letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti, 2006.

Image

Image

| 4.2 | Lastnih sredstev je troje vrst: tradicionalna lastna sredstva (2) (carinske dajatve, kmetijske dajatve in prelevmani za sladkor) (14,0 %), lastna sredstva, izračunana na podlagi davka na dodano vrednost (DDV), ki ga zberejo države članice (15,8 %), in lastna sredstva, ki temeljijo na bruto nacionalnem dohodku držav članic (BND) (3) (64,6 %). |
| --- | --- |

4.2

Lastnih sredstev je troje vrst: tradicionalna lastna sredstva (2) (carinske dajatve, kmetijske dajatve in prelevmani za sladkor) (14,0 %), lastna sredstva, izračunana na podlagi davka na dodano vrednost (DDV), ki ga zberejo države članice (15,8 %), in lastna sredstva, ki temeljijo na bruto nacionalnem dohodku držav članic (BND) (3) (64,6 %).

POSEBNA OCENA V OKVIRU IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

Obseg revizije

Tradicionalna lastna sredstva

| 4.3 | Glavna tveganja pri prejemanju tradicionalnih lastnih sredstev so izogibanje dajatvam s strani davkoplačevalcev z napačnim prikazovanjem ali preprosto s tihotapljenjem, napačna izračunavanja ali nezaračunavanja dajatev zaradi spregledanih napak ali pomanjkljivosti v sistemih carinskih organov ter napake ali izpuščeni podatki v računovodskih izkazih držav članic za ugotovljene dajatve. Revizija osnovnih transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi, ki jo opravi Sodišče, ne more zajeti uvoza, ki ni bil prijavljen ali se je izognil carinskemu nadzoru. |
| --- | --- |

4.3

Glavna tveganja pri prejemanju tradicionalnih lastnih sredstev so izogibanje dajatvam s strani davkoplačevalcev z napačnim prikazovanjem ali preprosto s tihotapljenjem, napačna izračunavanja ali nezaračunavanja dajatev zaradi spregledanih napak ali pomanjkljivosti v sistemih carinskih organov ter napake ali izpuščeni podatki v računovodskih izkazih držav članic za ugotovljene dajatve. Revizija osnovnih transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi, ki jo opravi Sodišče, ne more zajeti uvoza, ki ni bil prijavljen ali se je izognil carinskemu nadzoru.

4.4

| 4.4 | Sodišče je revidiralo vzorec osnovnih transakcij, sestavljen iz izjav, ki so jih države članice poslale Komisiji, in izvedlo vrednotenje nadzornih in kontrolnih sistemov tako na Komisiji kot v državah članicah. |
| --- | --- |

Sodišče je revidiralo vzorec osnovnih transakcij, sestavljen iz izjav, ki so jih države članice poslale Komisiji, in izvedlo vrednotenje nadzornih in kontrolnih sistemov tako na Komisiji kot v državah članicah.

4.5

| 4.5 | To je zajemalo tudi pregled organizacije carinskega nadzora in nacionalnih sistemov za računovodenje tradicionalnih lastnih sredstev v šestih državah članicah (4) ter vrednotenje nadzorne vloge skupnih odborov (Svetovalni odbor za lastna sredstva Skupnosti (5), Odbor za carinski zakonik (6)). |
| --- | --- |

To je zajemalo tudi pregled organizacije carinskega nadzora in nacionalnih sistemov za računovodenje tradicionalnih lastnih sredstev v šestih državah članicah (4) ter vrednotenje nadzorne vloge skupnih odborov (Svetovalni odbor za lastna sredstva Skupnosti (5), Odbor za carinski zakonik (6)).

Lastna sredstva iz DDV in BND

| 4.6 | Glavna tveganja za ti vrsti sredstev so na ravneh sestavljanja podatkov, uporabljenih za nacionalne računovodske izkaze, uporabe ocen, kjer statistični podatki niso na voljo, in zapletenosti zakonskega okvira. |
| --- | --- |

4.6

Glavna tveganja za ti vrsti sredstev so na ravneh sestavljanja podatkov, uporabljenih za nacionalne računovodske izkaze, uporabe ocen, kjer statistični podatki niso na voljo, in zapletenosti zakonskega okvira.

4.7

| 4.7 | Lastna sredstva iz DDV in BND odražajo makroekonomsko statistiko, pri kateri osnovnih podatkov ni mogoče neposredno revidirati. Zato so bili kot izhodišče revizije DDV/BND uporabljeni makroekonomski agregati, ki so jih pripravile države članice (kot napovedi ali končne številčne podatke) in jih posredovale Komisiji, z revizijo pa so bili ocenjeni sistemi Komisije za ravnanje s podatki, dokler ti niso nazadnje zajeti v končne računovodske izkaze. Tako je revizija zajela določitev letnega proračuna in njegovo izvrševanje glede na prispevke držav članic. Revizija je zajela tudi Komisijine nadzorne in kontrolne sisteme, katerih namen je zagotoviti, da so prihodki EU pravilno določeni in zbrani, pa tudi nadzorno vlogo Svetovalnega odbora za lastna sredstva (7) in Odbora BND (8). |
| --- | --- |

Lastna sredstva iz DDV in BND odražajo makroekonomsko statistiko, pri kateri osnovnih podatkov ni mogoče neposredno revidirati. Zato so bili kot izhodišče revizije DDV/BND uporabljeni makroekonomski agregati, ki so jih pripravile države članice (kot napovedi ali končne številčne podatke) in jih posredovale Komisiji, z revizijo pa so bili ocenjeni sistemi Komisije za ravnanje s podatki, dokler ti niso nazadnje zajeti v končne računovodske izkaze. Tako je revizija zajela določitev letnega proračuna in njegovo izvrševanje glede na prispevke držav članic. Revizija je zajela tudi Komisijine nadzorne in kontrolne sisteme, katerih namen je zagotoviti, da so prihodki EU pravilno določeni in zbrani, pa tudi nadzorno vlogo Svetovalnega odbora za lastna sredstva (7) in Odbora BND (8).

Začasna proračunska nadomestila in povračilo za krepitev denarnega toka za nove države članice

| 4.8 | Revizija Sodišča je zajela tudi izvajanje ureditev za nadomestilo proračunskih neuravnoteženosti novim državam članicam (9) v skladu s členoma 29 in 30 Akta o pogojih pristopa držav članic EU-10 (10). Te ureditve so bile v obliki začasnega proračunskega nadomestila za Češko, Ciper, Malto in Slovenijo, ter v obliki povračila za krepitev denarnega toka za vseh 10 držav pristopnic, v skupnem znesku 3 386 milijonov EUR v cenah iz leta 1999, ki se izplača v letih 2004–2006 kot postavka odhodkov v okviru splošnega proračuna Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

4.8

Revizija Sodišča je zajela tudi izvajanje ureditev za nadomestilo proračunskih neuravnoteženosti novim državam članicam (9) v skladu s členoma 29 in 30 Akta o pogojih pristopa držav članic EU-10 (10). Te ureditve so bile v obliki začasnega proračunskega nadomestila za Češko, Ciper, Malto in Slovenijo, ter v obliki povračila za krepitev denarnega toka za vseh 10 držav pristopnic, v skupnem znesku 3 386 milijonov EUR v cenah iz leta 1999, ki se izplača v letih 2004–2006 kot postavka odhodkov v okviru splošnega proračuna Evropskih skupnosti.

Zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij

Tradicionalna lastna sredstva

| 4.9 | Države članice zberejo tradicionalna lastna sredstva in jih vknjižijo v računovodski sistem nacionalne zakladnice („računi A“) ter tako sredstva dajo na voljo Skupnosti. Če dajatve ali prelevmani ostanejo neplačani, zanje pa ni bilo zagotovljeno jamstvo oziroma jih krije jamstvo, ki se izpodbija, lahko države članice zadržijo dajanje teh sredstev na voljo tako, da jih vknjižijo na ločen račun („račun B“ (11)). |
| --- | --- |

4.9

Države članice zberejo tradicionalna lastna sredstva in jih vknjižijo v računovodski sistem nacionalne zakladnice („računi A“) ter tako sredstva dajo na voljo Skupnosti. Če dajatve ali prelevmani ostanejo neplačani, zanje pa ni bilo zagotovljeno jamstvo oziroma jih krije jamstvo, ki se izpodbija, lahko države članice zadržijo dajanje teh sredstev na voljo tako, da jih vknjižijo na ločen račun („račun B“ (11)).

4.10

| 4.10 | Sodišče je ugotovilo, da so bile revidirane osnovne transakcije kot celota zakonite in pravilne. Vendar je bilo ugotovljenih nekaj napak in pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

Sodišče je ugotovilo, da so bile revidirane osnovne transakcije kot celota zakonite in pravilne. Vendar je bilo ugotovljenih nekaj napak in pomanjkljivosti.

4.11

| 4.11 | Revizija Sodišča in inšpekcijski obiski Komisije so tako kot v prejšnjih letih našli ponavljajoče se knjigovodske težave, ki so vplivale na račune B. Pozne ali netočne vknjižbe, izpuščeni podatki in napačne razveljavitve so bile ugotovljene v številnih državah članicah (12). V dveh (13) so bili neizpodbijani carinski dolgovi, ki jih krije jamstvo, sistematično knjiženi v račune B, čeprav bi bilo treba dele, ki jih krije jamstvo, dati na voljo. Poleg tega je plačilo razlike v znesku 22,7 milijona EUR s strani Nemčije še vedno predmet pogovorov s Komisijo (14). |
| --- | --- |

Revizija Sodišča in inšpekcijski obiski Komisije so tako kot v prejšnjih letih našli ponavljajoče se knjigovodske težave, ki so vplivale na račune B. Pozne ali netočne vknjižbe, izpuščeni podatki in napačne razveljavitve so bile ugotovljene v številnih državah članicah (12). V dveh (13) so bili neizpodbijani carinski dolgovi, ki jih krije jamstvo, sistematično knjiženi v račune B, čeprav bi bilo treba dele, ki jih krije jamstvo, dati na voljo. Poleg tega je plačilo razlike v znesku 22,7 milijona EUR s strani Nemčije še vedno predmet pogovorov s Komisijo (14).

| 4.11 | Komisija je sprejela ukrepe za rešitev teh vprašanj. Na podlagi sodbe Evropskega sodišča v postopku ugotavljanja kršitev, ki ga je sprožila Komisija, Belgija spreminja svoje nacionalne postopke za izključitev zajamčenih zneskov (15); Komisija spremlja tudi nepravilno knjižene zajamčene zneske v Združenem kraljestvu, ki jih je odkrila med inšpekcijskim pregledom. Med nedavnim inšpekcijskim pregledom je Nemčija Komisiji zagotovila nadaljnje informacije, ki zadovoljivo pojasnjujejo skoraj vse računovodske popravke, ki jih je Nemčija vnesla na svoj račun B. Komisija pričakuje, da bodo preostala odprta vprašanja rešena kmalu. |
| --- | --- |

4.11

Komisija je sprejela ukrepe za rešitev teh vprašanj. Na podlagi sodbe Evropskega sodišča v postopku ugotavljanja kršitev, ki ga je sprožila Komisija, Belgija spreminja svoje nacionalne postopke za izključitev zajamčenih zneskov (15); Komisija spremlja tudi nepravilno knjižene zajamčene zneske v Združenem kraljestvu, ki jih je odkrila med inšpekcijskim pregledom. Med nedavnim inšpekcijskim pregledom je Nemčija Komisiji zagotovila nadaljnje informacije, ki zadovoljivo pojasnjujejo skoraj vse računovodske popravke, ki jih je Nemčija vnesla na svoj račun B. Komisija pričakuje, da bodo preostala odprta vprašanja rešena kmalu.

| 4.12 | Države članice morajo Komisiji vsako leto poslati tudi ocene celotnega zneska pravic, ki ga verjetno ne bo mogoče izterjati (16). V štirih obiskanih državah članicah (17) ni pisnih navodil za pripravo teh ocen, kar lahko vpliva na njihovo kakovost, pa tudi na doslednost metod, ki se uporabljajo v različnih letih. |
| --- | --- |

4.12

Države članice morajo Komisiji vsako leto poslati tudi ocene celotnega zneska pravic, ki ga verjetno ne bo mogoče izterjati (16). V štirih obiskanih državah članicah (17) ni pisnih navodil za pripravo teh ocen, kar lahko vpliva na njihovo kakovost, pa tudi na doslednost metod, ki se uporabljajo v različnih letih.

| 4.12 | Komisija bo ugotovitve Sodišča posredovala zadevnim državam članicam. |
| --- | --- |

4.12

Komisija bo ugotovitve Sodišča posredovala zadevnim državam članicam.

| 4.13 | Trenutno jamstva (varščine), vložena za uvoz ali izvoz kmetijskih proizvodov v okviru sistema tarifnih kvot, ki se upravljajo z uvoznim ali izvoznim dovoljenjem in so naknadno zasežena, postanejo sredstva zadevne države članice. Sodišče meni, da bi moralo biti takšno jamstvo (18) del lastnih sredstev Skupnosti, zadevne zneske pa bi bilo treba dati na voljo Komisiji. Komisijo se poziva, naj razjasni to vprašanje. Poleg tega je Sodišče od decembra 2006 večkrat prosilo za informacije o zadevnih zneskih, Komisija pa ni mogla zagotoviti zanesljivih podatkov (19). |
| --- | --- |

4.13

Trenutno jamstva (varščine), vložena za uvoz ali izvoz kmetijskih proizvodov v okviru sistema tarifnih kvot, ki se upravljajo z uvoznim ali izvoznim dovoljenjem in so naknadno zasežena, postanejo sredstva zadevne države članice. Sodišče meni, da bi moralo biti takšno jamstvo (18) del lastnih sredstev Skupnosti, zadevne zneske pa bi bilo treba dati na voljo Komisiji. Komisijo se poziva, naj razjasni to vprašanje. Poleg tega je Sodišče od decembra 2006 večkrat prosilo za informacije o zadevnih zneskih, Komisija pa ni mogla zagotoviti zanesljivih podatkov (19).

| 4.13 | Komisija bo premisleke Sodišča obravnavala na primernem forumu z namenom, da se razjasni vprašanje. |
| --- | --- |

4.13

Komisija bo premisleke Sodišča obravnavala na primernem forumu z namenom, da se razjasni vprašanje.

Na podlagi zahteve, postavljene državam članicam, znaša začasni delni znesek jamstev, zaseženih za uvozna dovoljenja v okviru tarifnih kvot, 1,05 milijona EUR za proračunsko leto 2005–2006. Ta znesek morajo še preveriti države članice. Sodišče bo obveščeno takoj, ko bodo na voljo dopolnjeni zneski.

Lastna sredstva iz DDV in BND

| 4.14 | Sodišče je pri reviziji ugotovilo, da so izračuni prispevkov držav članic in njihovo poravnavanje teh prispevkov zakoniti in pravilni. Vendar Sodišče opozarja na pripombe v odstavkih 4.24 do 4.26. |
| --- | --- |

4.14

Sodišče je pri reviziji ugotovilo, da so izračuni prispevkov držav članic in njihovo poravnavanje teh prispevkov zakoniti in pravilni. Vendar Sodišče opozarja na pripombe v odstavkih 4.24 do 4.26.

Začasna proračunska nadomestila in povračilo za krepitev denarnega toka za nove države članice

| 4.15 | Glede nadomestil iz odstavka 4.8 revizija ni razkrila nobenih napak pri izračunih in plačilih zadevnih zneskov. |
| --- | --- |

4.15

Glede nadomestil iz odstavka 4.8 revizija ni razkrila nobenih napak pri izračunih in plačilih zadevnih zneskov.

Nadzorni in kontrolni sistemi

Tradicionalna lastna sredstva

| 4.16 | Sodišče je preučilo inšpekcijske preglede, ki jih je izvedla Komisija (20), in upoštevalo rezultate. Kot že v prejšnjih letih je bilo ugotovljeno, da metodologija Komisije temelji na dobri osnovi in da je njena dokumentacija dobra. Inšpekcijski pregledi so potrdili, da so bili sistemi zbiranja lastnih sredstev na splošno zadovoljivi, vendar so bile ugotovljene določene pomanjkljivosti pri tranzitnem postopku in upravljanju računov B. |
| --- | --- |

4.16

Sodišče je preučilo inšpekcijske preglede, ki jih je izvedla Komisija (20), in upoštevalo rezultate. Kot že v prejšnjih letih je bilo ugotovljeno, da metodologija Komisije temelji na dobri osnovi in da je njena dokumentacija dobra. Inšpekcijski pregledi so potrdili, da so bili sistemi zbiranja lastnih sredstev na splošno zadovoljivi, vendar so bile ugotovljene določene pomanjkljivosti pri tranzitnem postopku in upravljanju računov B.

4.17

| 4.17 | Revizije na kraju samem, ki jih je izvedlo Sodišče, so potrdile, da revidirani nadzorni in kontrolni sistemi za carino in računovodske sisteme za tradicionalna lastna sredstva v šestih obiskanih državah članicah (21) na splošno delujejo zadovoljivo. Kljub temu pa so bile ugotovljene nekatere pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

Revizije na kraju samem, ki jih je izvedlo Sodišče, so potrdile, da revidirani nadzorni in kontrolni sistemi za carino in računovodske sisteme za tradicionalna lastna sredstva v šestih obiskanih državah članicah (21) na splošno delujejo zadovoljivo. Kljub temu pa so bile ugotovljene nekatere pomanjkljivosti.

4.18

| 4.18 | Predpisi Skupnosti običajno ne predpisujejo posebnih metod in ne določajo, kakšno raven carinskega nadzora je treba izvajati. Kljub temu pa morajo države članice izvajati preglede, ki zagotavljajo ustrezno zaščito finančnih interesov Skupnosti (22). Vendar so bile z revizijami odkrite nekatere pomanjkljivosti na področju pregledov, ki jih izvajajo države članice. Na primer, v eni državi članici (23) je informacijski sistem sprožil fizične preglede uvoženega blaga veliko manj pogosto kot v drugih državah članicah (24), in sicer v enem primeru od 7 000 (0,014 %). V drugi državi članici (25) so se naknadni pregledi gospodarskih subjektov, ki so uporabljali poenostavljene postopke (26), izvajali s presledki več kot treh let, čeprav je zastaralni rok za utajena tradicionalna lastna sredstva tri leta. |
| --- | --- |

Predpisi Skupnosti običajno ne predpisujejo posebnih metod in ne določajo, kakšno raven carinskega nadzora je treba izvajati. Kljub temu pa morajo države članice izvajati preglede, ki zagotavljajo ustrezno zaščito finančnih interesov Skupnosti (22). Vendar so bile z revizijami odkrite nekatere pomanjkljivosti na področju pregledov, ki jih izvajajo države članice. Na primer, v eni državi članici (23) je informacijski sistem sprožil fizične preglede uvoženega blaga veliko manj pogosto kot v drugih državah članicah (24), in sicer v enem primeru od 7 000 (0,014 %). V drugi državi članici (25) so se naknadni pregledi gospodarskih subjektov, ki so uporabljali poenostavljene postopke (26), izvajali s presledki več kot treh let, čeprav je zastaralni rok za utajena tradicionalna lastna sredstva tri leta.

| 4.18 | Razmerja med pregledi, opravljenimi pred carinjenjem, in naknadnimi pregledi, ki temeljijo na revizijah v okviru carinskega nadzora, se med državami članicami razlikujejo. Zato primerjave, kako pogosto se uporabljajo posamezni elementi tega okvira, ne kažejo celotne slike. Zahteva po skupnem okviru za obvladovanje tveganj v carinskem nadzoru (27), ki je bil sicer prvotno namenjen povečanju varstva in varnosti, naj bi pozitivno vplivala na zaščito finančnih interesov Skupnosti. Komisija bo z zadevnimi državami članicami razpravljala o ugotovitvah Sodišča. |
| --- | --- |

4.18

Razmerja med pregledi, opravljenimi pred carinjenjem, in naknadnimi pregledi, ki temeljijo na revizijah v okviru carinskega nadzora, se med državami članicami razlikujejo. Zato primerjave, kako pogosto se uporabljajo posamezni elementi tega okvira, ne kažejo celotne slike. Zahteva po skupnem okviru za obvladovanje tveganj v carinskem nadzoru (27), ki je bil sicer prvotno namenjen povečanju varstva in varnosti, naj bi pozitivno vplivala na zaščito finančnih interesov Skupnosti. Komisija bo z zadevnimi državami članicami razpravljala o ugotovitvah Sodišča.

Lastna sredstva iz DDV

| 4.19 | Inšpekcijski pregledi, ki jih je izvajala Komisija, so bili tudi v letu 2006 zadovoljivo pogosti in kakovostni. |
| --- | --- |

4.19

Inšpekcijski pregledi, ki jih je izvajala Komisija, so bili tudi v letu 2006 zadovoljivo pogosti in kakovostni.

4.20

| 4.20 | Pridržki so sredstvo, ki Komisiji tudi po izteku zakonsko določenega roka štirih let omogoča popravke dvomljivih elementov v poročilih o prihodkih iz DDV, ki jih predložijo države članice. Število pridržkov je še vedno pomembno in en primer izvira še iz leta 1989 (glej
  tabelo 4.2
  ). 82 % vseh pridržkov, ki so bili na koncu leta 2006 aktivni, je bilo izdanih po letu 2002, povprečna starost pridržka pa je 3,4 leta. Rezultat sprememb osnove DDV za EU-25, do katerih je prišlo po leta 2006 izvedenem delu v zvezi s pridržki, je bil negativen popravek agregata sredstev iz DDV v višini približno 14 milijonov EUR. |
| --- | --- |

Pridržki so sredstvo, ki Komisiji tudi po izteku zakonsko določenega roka štirih let omogoča popravke dvomljivih elementov v poročilih o prihodkih iz DDV, ki jih predložijo države članice. Število pridržkov je še vedno pomembno in en primer izvira še iz leta 1989 (glej
  tabelo 4.2
  ). 82 % vseh pridržkov, ki so bili na koncu leta 2006 aktivni, je bilo izdanih po letu 2002, povprečna starost pridržka pa je 3,4 leta. Rezultat sprememb osnove DDV za EU-25, do katerih je prišlo po leta 2006 izvedenem delu v zvezi s pridržki, je bil negativen popravek agregata sredstev iz DDV v višini približno 14 milijonov EUR.

| 4.20 | Komisija upa, da bo v bližnji prihodnosti umaknila dva najstarejša pridržka, in sicer iz leta 1989 in 1993. Nadaljnji trije pridržki izvirajo iz leta 1995. Večina pridržkov je umaknjena ob kontrolnem obisku, ki sledi tistemu, ob katerem so nastali. |
| --- | --- |

4.20

Komisija upa, da bo v bližnji prihodnosti umaknila dva najstarejša pridržka, in sicer iz leta 1989 in 1993. Nadaljnji trije pridržki izvirajo iz leta 1995. Večina pridržkov je umaknjena ob kontrolnem obisku, ki sledi tistemu, ob katerem so nastali.

Tabela 4.2 – Pridržki v zvezi z DDV dne 31. decembra 2006

| Države članice | Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2005 | Pridržki, sprejeti leta 2006 | Pridržki, umaknjeni leta 2006 | Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2006 | Prvo leto, za katerega veljajo pridržki |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 6 | 2 | 0 | 8 | 1989 |
| Danska | 1 | 1 | 1 | 1 | 1991 |
| Nemčija | 17 | 6 | 6 | 17 | 1999 |
| Irska | 10 | 4 | 2 | 12 | 1998 |
| Grčija | 13 | 4 | 1 | 16 | 1997 |
| Španija | 6 | 0 | 1 | 5 | 1999 |
| Francija | 7 | 0 | 4 | 3 | 1993 |
| Italija | 11 | 3 | 1 | 13 | 1995 |
| Luksemburg | 1 | 0 | 0 | 1 | 1997 |
| Nizozemska | 1 | 1 | 1 | 1 | 2002 |
| Avstrija | 8 | 0 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugalska | 5 | 8 | 3 | 10 | 1996 |
| Slovaška | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Finska | 7 | 2 | 3 | 6 | 1995 |
| Švedska | 11 | 1 | 1 | 11 | 1998 |
| Združeno kraljestvo | 7 | 2 | 5 | 4 | 1995 |
| Skupaj | 111 | 37 | 29 | 119 | |

Države članice

Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2005

Pridržki, sprejeti leta 2006

Pridržki, umaknjeni leta 2006

Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2006

Prvo leto, za katerega veljajo pridržki

Belgija

6

2

0

8

1989

Danska

1

1

1

1

1991

Nemčija

17

6

6

17

1999

Irska

10

4

2

12

1998

Grčija

13

4

1

16

1997

Španija

6

0

1

5

1999

Francija

7

0

4

3

1993

Italija

11

3

1

13

1995

Luksemburg

1

0

0

1

1997

Nizozemska

1

1

1

1

2002

Avstrija

8

0

0

8

1995

Portugalska

5

8

3

10

1996

Slovaška

0

3

0

3

2004

Finska

7

2

3

6

1995

Švedska

11

1

1

11

1998

Združeno kraljestvo

7

2

5

4

1995

Skupaj

111

37

29

119

Lastna sredstva iz BND

| 4.21 | V začetku leta 2006 je bilo odprtih 63 posebnih pridržkov za BND (28), ki se nanašajo na obdobje 1995–2001. Med letom je bilo umaknjenih 20 pridržkov, tako da je na koncu leta ostalo 43 odprtih pridržkov (glej
  tabelo 4.3
  ). Leta 2006 so bili za vse države članice EU-15 izdani splošni pridržki za leta 2002, 2003 in 2004 (29), dokler ne bodo analizirani posodobljeni opisi statističnih metod. Komisija pričakuje, da bo splošne pridržke nadomestila s posebnimi, in sicer v letu 2007 ali 2008, kar je odvisno od napredka pri analizi opisov statističnih metod, ki naj bi se začela leta 2007. Rezultat sprememb BNP/BND držav članic EU-15 (z izjemo Grčije) po delu v zvezi s posebnimi pridržki za obdobje 1995–2001 je bil negativen popravek agregata sredstev iz BND v višini približno 500 milijonov EUR za celotno obdobje. To je bilo upoštevano pri plačilih razlike DDV/BND držav članic v letih 2004, 2005 in 2006. |
| --- | --- |

4.21

V začetku leta 2006 je bilo odprtih 63 posebnih pridržkov za BND (28), ki se nanašajo na obdobje 1995–2001. Med letom je bilo umaknjenih 20 pridržkov, tako da je na koncu leta ostalo 43 odprtih pridržkov (glej
  tabelo 4.3
  ). Leta 2006 so bili za vse države članice EU-15 izdani splošni pridržki za leta 2002, 2003 in 2004 (29), dokler ne bodo analizirani posodobljeni opisi statističnih metod. Komisija pričakuje, da bo splošne pridržke nadomestila s posebnimi, in sicer v letu 2007 ali 2008, kar je odvisno od napredka pri analizi opisov statističnih metod, ki naj bi se začela leta 2007. Rezultat sprememb BNP/BND držav članic EU-15 (z izjemo Grčije) po delu v zvezi s posebnimi pridržki za obdobje 1995–2001 je bil negativen popravek agregata sredstev iz BND v višini približno 500 milijonov EUR za celotno obdobje. To je bilo upoštevano pri plačilih razlike DDV/BND držav članic v letih 2004, 2005 in 2006.

Tabela 4.3 – Pridržki v zvezi z BND dne 31. decembra 2006

| Države članice | Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2005 | Pridržki, sprejeti leta 2006 | Pridržki, umaknjeni leta 2006 | Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Danska | 5 | 0 | 2 | 3 |
| Nemčija | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Irska | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Grčija | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Španija | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Francija | 8 | 0 | 5 | 3 |
| Italija | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Luksemburg | 8 | 0 | 0 | 8 |
| Nizozemska | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Avstrija | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Portugalska | 4 | 0 | 4 | 0 |
| Finska | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Švedska | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Združeno kraljestvo | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Skupaj | 63 | 0 | 20 | 43 |

Države članice

Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2005

Pridržki, sprejeti leta 2006

Pridržki, umaknjeni leta 2006

Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2006

Belgija

3

0

3

0

Danska

5

0

2

3

Nemčija

3

0

3

0

Irska

4

0

0

4

Grčija

7

0

0

7

Španija

5

0

0

5

Francija

8

0

5

3

Italija

4

0

0

4

Luksemburg

8

0

0

8

Nizozemska

2

0

2

0

Avstrija

1

0

1

0

Portugalska

4

0

4

0

Finska

3

0

0

3

Švedska

0

0

0

0

Združeno kraljestvo

6

0

0

6

Skupaj

63

0

20

43

| 4.22 | Države članice morajo Komisiji (Eurostatu) vsako leto do 22. septembra zagotoviti številčne podatke za agregat BND in njegove sestavne dele (vprašalnik o BND), ki zajemajo prejšnje leto in vse spremembe številčnih podatkov za pretekla leta. S temi številčnimi podatki morajo države članice poslati poročilo o kakovosti podatkov o BND (poročilo o kakovosti BND), ki vsebuje informacije, potrebne za ugotovitev, kako so bili doseženi agregati, zlasti pa so v njem opisane vse pomembne spremembe uporabljenih postopkov in osnovnih statističnih podatkov ter pojasnjene spremembe pred tem poslanih podatkov o BND (30). |
| --- | --- |

4.22

Države članice morajo Komisiji (Eurostatu) vsako leto do 22. septembra zagotoviti številčne podatke za agregat BND in njegove sestavne dele (vprašalnik o BND), ki zajemajo prejšnje leto in vse spremembe številčnih podatkov za pretekla leta. S temi številčnimi podatki morajo države članice poslati poročilo o kakovosti podatkov o BND (poročilo o kakovosti BND), ki vsebuje informacije, potrebne za ugotovitev, kako so bili doseženi agregati, zlasti pa so v njem opisane vse pomembne spremembe uporabljenih postopkov in osnovnih statističnih podatkov ter pojasnjene spremembe pred tem poslanih podatkov o BND (30).

4.23

| 4.23 | Odbor BND (31) na podlagi prejetih podatkov o BND poda mnenje o primernosti podatkov držav članic o BND za namene lastnih sredstev (32). Podatki o BND, ki jih zagotovijo države članice, lahko povzročijo popravke stanj sredstev iz BND, ugotovljenih za prejšnja leta. |
| --- | --- |

Odbor BND (31) na podlagi prejetih podatkov o BND poda mnenje o primernosti podatkov držav članic o BND za namene lastnih sredstev (32). Podatki o BND, ki jih zagotovijo države članice, lahko povzročijo popravke stanj sredstev iz BND, ugotovljenih za prejšnja leta.

4.24

| 4.24 | 22. septembra 2006 je Grčija Komisiji posredovala vprašalnik o BND, ki je zajemal proračunska leta 1995 do 2005. Spremenjeni grški podatki o BNP/BND (33), vključeni v vprašalnik, so pokazali povečanja, ki so znašala med 13 % in 26 %. Niti Komisija niti Odbor BND nista prejela vnaprejšnjega obvestila o takšnih povečanjih, saj za to ni nobene pravne obveznosti. |
| --- | --- |

22. septembra 2006 je Grčija Komisiji posredovala vprašalnik o BND, ki je zajemal proračunska leta 1995 do 2005. Spremenjeni grški podatki o BNP/BND (33), vključeni v vprašalnik, so pokazali povečanja, ki so znašala med 13 % in 26 %. Niti Komisija niti Odbor BND nista prejela vnaprejšnjega obvestila o takšnih povečanjih, saj za to ni nobene pravne obveznosti.

4.25

| 4.25 | Po posebnih pridržkih, ki jih je Komisija določila za leta 1995–2001, je Grčija leto 2000 sprejela za novo referenčno leto za svoje spremenjene številčne podatke o BND, prejšnje referenčno leto pa je bilo 1988. Običajna praksa je, da nacionalni statistični uradi opravijo večje spremembe podatkov v nacionalnih računovodskih izkazih v približno petletnih presledkih, ki odražajo izboljšave izvornih podatkov in metodologije, te spremembe pa vključujejo tudi posodobitev referenčnih ocen. |
| --- | --- |

Po posebnih pridržkih, ki jih je Komisija določila za leta 1995–2001, je Grčija leto 2000 sprejela za novo referenčno leto za svoje spremenjene številčne podatke o BND, prejšnje referenčno leto pa je bilo 1988. Običajna praksa je, da nacionalni statistični uradi opravijo večje spremembe podatkov v nacionalnih računovodskih izkazih v približno petletnih presledkih, ki odražajo izboljšave izvornih podatkov in metodologije, te spremembe pa vključujejo tudi posodobitev referenčnih ocen.

4.26

| 4.26 | Na zasedanju 25. in 26. oktobra 2006 je Odbor BND menil, da bi bilo treba zaradi tako velikih sprememb in nezadostnih informacij o spremenjenih številčnih podatkih v grškem poročilu o kakovosti za leto 2006 za namene lastnih sredstev uporabljati nespremenjene grške podatke o BNP/BND, dokler Komisija ne preveri novih podatkov na osnovi posodobljenega opisa statističnih metod za BND (34). Vsaka prenizka navedba BND za določeno državo članico – čeprav ne vpliva na skupna lastna sredstva iz BND – povzroči povečanje prispevkov drugih držav članic, dokler se problem ne ugotovi in odpravi. Poleg tega ima lahko prenizka navedba dodaten učinek neupravičene omejitve (35) osnove DDV, kar povzroči nadaljnja preplačila drugih držav članic. Položaj ne bo urejen, dokler Odbor BND ne odobri grških številčnih podatkov za BND, nakar mora Komisija na podlagi teh številčnih podatkov izračunati stanja sredstev in popravke stanj sredstev. |
| --- | --- |

Na zasedanju 25. in 26. oktobra 2006 je Odbor BND menil, da bi bilo treba zaradi tako velikih sprememb in nezadostnih informacij o spremenjenih številčnih podatkih v grškem poročilu o kakovosti za leto 2006 za namene lastnih sredstev uporabljati nespremenjene grške podatke o BNP/BND, dokler Komisija ne preveri novih podatkov na osnovi posodobljenega opisa statističnih metod za BND (34). Vsaka prenizka navedba BND za določeno državo članico – čeprav ne vpliva na skupna lastna sredstva iz BND – povzroči povečanje prispevkov drugih držav članic, dokler se problem ne ugotovi in odpravi. Poleg tega ima lahko prenizka navedba dodaten učinek neupravičene omejitve (35) osnove DDV, kar povzroči nadaljnja preplačila drugih držav članic. Položaj ne bo urejen, dokler Odbor BND ne odobri grških številčnih podatkov za BND, nakar mora Komisija na podlagi teh številčnih podatkov izračunati stanja sredstev in popravke stanj sredstev.

4.27

| 4.27 | Države članice naj bi svoje posodobljene ali nove opise statističnih metod za BND predložile Komisiji do 31. decembra 2006. Po prvotni analizi naj bi Komisija od leta 2007 dalje izvajala kontrolne obiske na kraju samem. Šest držav članic (36) do konca junija 2007 še ni predložilo svojih celovitih, novih ali posodobljenih opisov statističnih metod za BND. |
| --- | --- |

Države članice naj bi svoje posodobljene ali nove opise statističnih metod za BND predložile Komisiji do 31. decembra 2006. Po prvotni analizi naj bi Komisija od leta 2007 dalje izvajala kontrolne obiske na kraju samem. Šest držav članic (36) do konca junija 2007 še ni predložilo svojih celovitih, novih ali posodobljenih opisov statističnih metod za BND.

| 4.27 | Komisija je leta 2006 države članice nenehno opozarjala, da morajo spoštovati rok, in izdala dodatna opozorila takoj po 31. decembru 2006 ter ob srečanju direktorjev nacionalnih računovodskih izkazov držav članic 31. januarja in zasedanju Odbora BND 26. aprila 2007. Na tem zasedanju Odbora BND so delegati iz držav članic, ki še niso predložile svojega opisa statističnih metod za BND, navedli, da jih bodo predložili najpozneje do konca junija 2007. Proučujejo se nadaljnji ukrepi Komisije. |
| --- | --- |

4.27

Komisija je leta 2006 države članice nenehno opozarjala, da morajo spoštovati rok, in izdala dodatna opozorila takoj po 31. decembru 2006 ter ob srečanju direktorjev nacionalnih računovodskih izkazov držav članic 31. januarja in zasedanju Odbora BND 26. aprila 2007. Na tem zasedanju Odbora BND so delegati iz držav članic, ki še niso predložile svojega opisa statističnih metod za BND, navedli, da jih bodo predložili najpozneje do konca junija 2007. Proučujejo se nadaljnji ukrepi Komisije.

Zaradi obsega dela, ki ga je treba izvesti za analizo opisov statističnih metod, in kontrolnih obiskov BND v 25 državah članicah bodo ti obiski izvedeni v triletnem obdobju 2007–2009.

Zaključki in priporočila

| 4.28 | Ob upoštevanju njenega obsega (glej odstavke 4.3, 4.4 in 4.7) je revizija Sodišča v zvezi z lastnimi sredstvi pokazala, da v osnovnih transakcijah kot celoti ni pomembnih napak in da je bilo delovanje revidiranih nadzornih in kontrolnih sistemov kot celote zadovoljivo, z izjemo nizke stopnje pregledov, opisane v odstavku 4.18, ter v odstavku 4.11 omenjenih težav, ki vplivajo na račune B. |
| --- | --- |

4.28

Ob upoštevanju njenega obsega (glej odstavke 4.3, 4.4 in 4.7) je revizija Sodišča v zvezi z lastnimi sredstvi pokazala, da v osnovnih transakcijah kot celoti ni pomembnih napak in da je bilo delovanje revidiranih nadzornih in kontrolnih sistemov kot celote zadovoljivo, z izjemo nizke stopnje pregledov, opisane v odstavku 4.18, ter v odstavku 4.11 omenjenih težav, ki vplivajo na račune B.

| 4.28 | Ugotovitve, ki jih je Sodišče ocenilo za pomanjkljive, bodo Komisija in zadevne države članice spremljale še naprej. |
| --- | --- |

4.28

Ugotovitve, ki jih je Sodišče ocenilo za pomanjkljive, bodo Komisija in zadevne države članice spremljale še naprej.

| 4.29 | Sodišče priporoča, da Komisija preveri, ali raven carinskih pregledov, ki jih izvajajo države članice, ustrezno ščiti finančne interese Skupnosti (glej odstavek 4.18). |
| --- | --- |

4.29

Sodišče priporoča, da Komisija preveri, ali raven carinskih pregledov, ki jih izvajajo države članice, ustrezno ščiti finančne interese Skupnosti (glej odstavek 4.18).

| 4.29 | Komisija izvaja redne inšpekcijske preglede o primernosti okvirov carinskega nadzora držav članic in tako proračunskemu organu zagotavlja, da so skladni z zakonodajnimi zahtevami Skupnosti in da ščitijo finančne interese Skupnosti. |
| --- | --- |

4.29

Komisija izvaja redne inšpekcijske preglede o primernosti okvirov carinskega nadzora držav članic in tako proračunskemu organu zagotavlja, da so skladni z zakonodajnimi zahtevami Skupnosti in da ščitijo finančne interese Skupnosti.

| 4.30 | Sodišče meni, da bi bilo treba Komisiji dati na voljo zasežena jamstva, opisana v odstavku 4.13, ter poziva Komisijo, naj razjasni to vprašanje. |
| --- | --- |

4.30

Sodišče meni, da bi bilo treba Komisiji dati na voljo zasežena jamstva, opisana v odstavku 4.13, ter poziva Komisijo, naj razjasni to vprašanje.

| 4.30 | Za razjasnitev vprašanja bo Komisija premisleke Sodišča obravnavala na primernem forumu. |
| --- | --- |

4.30

Za razjasnitev vprašanja bo Komisija premisleke Sodišča obravnavala na primernem forumu.

| 4.31 | Ker Komisija nima učinkovitih sredstev, s katerimi bi zagotovila, da države članice posredujejo ustrezne in pravočasne informacije, ki bi ji omogočile umik neodpravljenih pridržkov glede izračunov lastnih sredstev iz DDV, bi morala preučiti, kakšni ukrepi so ji na razpolago za pritisk na države članice, na katere se nanašajo dolgo neodpravljeni pridržki, naj težavo razrešijo (glej odstavek 4.20). |
| --- | --- |

4.31

Ker Komisija nima učinkovitih sredstev, s katerimi bi zagotovila, da države članice posredujejo ustrezne in pravočasne informacije, ki bi ji omogočile umik neodpravljenih pridržkov glede izračunov lastnih sredstev iz DDV, bi morala preučiti, kakšni ukrepi so ji na razpolago za pritisk na države članice, na katere se nanašajo dolgo neodpravljeni pridržki, naj težavo razrešijo (glej odstavek 4.20).

| 4.31 | Čeprav Komisija že izvaja pritisk na posamezne države članice, da bi pravočasno zagotovile potrebne informacije, je začela v okviru Svetovalnega odbora za lastna sredstva skupaj z državami članicami razpravljati o možnih mehanizmih za dosego tega cilja. Komisija pozdravlja neomajno vztrajnost Sodišča v tej zadevi. |
| --- | --- |

4.31

Čeprav Komisija že izvaja pritisk na posamezne države članice, da bi pravočasno zagotovile potrebne informacije, je začela v okviru Svetovalnega odbora za lastna sredstva skupaj z državami članicami razpravljati o možnih mehanizmih za dosego tega cilja. Komisija pozdravlja neomajno vztrajnost Sodišča v tej zadevi.

| 4.32 | Glede Komisijinih kontrol podatkov o BND in s tem povezanih sistemov Sodišče Komisiji priporoča, da: |
| --- | --- |

4.32

Glede Komisijinih kontrol podatkov o BND in s tem povezanih sistemov Sodišče Komisiji priporoča, da:

| 4.32 | |
| --- | --- |

4.32

| (a) | določi pravila o sporočanju sprememb BND, da sta Komisija in Odbor BND vnaprej obveščena o velikih spremembah (glej odstavek 4.24); |
| --- | --- |

(a)

določi pravila o sporočanju sprememb BND, da sta Komisija in Odbor BND vnaprej obveščena o velikih spremembah (glej odstavek 4.24);

| (a) | Pravilno sporočanje in tesno usklajevanje politik na področju spreminjanja nacionalnih računovodskih izkazov držav članic sta zelo pomembna, o tej temi pa se je z državami članicami razpravljalo ob številnih priložnostih (37). Komisija je v zvezi s tem vprašanjem sprejela že več ukrepov in bo še naprej tesno sodelovala z državami članicami, da bi dosegla boljše sporočanje in usklajevanje. |
| --- | --- |

(a)

Pravilno sporočanje in tesno usklajevanje politik na področju spreminjanja nacionalnih računovodskih izkazov držav članic sta zelo pomembna, o tej temi pa se je z državami članicami razpravljalo ob številnih priložnostih (37). Komisija je v zvezi s tem vprašanjem sprejela že več ukrepov in bo še naprej tesno sodelovala z državami članicami, da bi dosegla boljše sporočanje in usklajevanje.

| (b) | izvaja usklajeno politiko za spremembe podatkov iz nacionalnih računovodskih izkazov, vključno z zahtevo po rednem določanju referenčnih podatkov (glej odstavek 4.25); |
| --- | --- |

(b)

izvaja usklajeno politiko za spremembe podatkov iz nacionalnih računovodskih izkazov, vključno z zahtevo po rednem določanju referenčnih podatkov (glej odstavek 4.25);

| (b) | Komisija je 26. aprila 2007 z Odborom BND ponovno razpravljala o spremembah nacionalnih računovodskih izkazov. Večina držav članic podpira načelo boljšega sporočanja in usklajevanja vseh velikih sprememb, vključno z rednim določanjem skupnih referenčnih podatkov, npr. vsakih pet let. Veliko držav članic je opozorilo na glavne praktične težave, ki izvirajo iz razlik v statističnih sistemih, podatkovnih virih in poizvedbah ter njihovi pogostosti med različnimi državami. Komisija bo z državami članicami nadaljevala pogovore o teh vprašanjih. |
| --- | --- |

(b)

Komisija je 26. aprila 2007 z Odborom BND ponovno razpravljala o spremembah nacionalnih računovodskih izkazov. Večina držav članic podpira načelo boljšega sporočanja in usklajevanja vseh velikih sprememb, vključno z rednim določanjem skupnih referenčnih podatkov, npr. vsakih pet let. Veliko držav članic je opozorilo na glavne praktične težave, ki izvirajo iz razlik v statističnih sistemih, podatkovnih virih in poizvedbah ter njihovi pogostosti med različnimi državami. Komisija bo z državami članicami nadaljevala pogovore o teh vprašanjih.

| (c) | zagotovi, da so zaključki kontrole grškega opisa statističnih metod na voljo dovolj zgodaj, da bo popravljene podatke mogoče vključiti v računovodske izkaze za proračunsko leto 2007 (glej odstavek 4.26). |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da so zaključki kontrole grškega opisa statističnih metod na voljo dovolj zgodaj, da bo popravljene podatke mogoče vključiti v računovodske izkaze za proračunsko leto 2007 (glej odstavek 4.26).

| (c) | Komisija je zaključila teoretični pregled posodobljenega grškega opisa statističnih metod za BND, ki je bil februarja 2007 posredovan Eurostatu, in med 20. in 26. junijem 2007 izvedla kontrolo BND v Grčiji. Na podlagi tega kontrolnega obiska bo Eurostat nadaljeval pogovore z grškimi statističnimi organi. Komisija pričakuje, da bodo sklepi glede ustreznosti grških podatkov o BND oblikovani pravočasno za uradno obvestilo o BND 22. septembra 2007, ki se nato uporabi v proračunskih postopkih za leto 2007. |
| --- | --- |

(c)

Komisija je zaključila teoretični pregled posodobljenega grškega opisa statističnih metod za BND, ki je bil februarja 2007 posredovan Eurostatu, in med 20. in 26. junijem 2007 izvedla kontrolo BND v Grčiji. Na podlagi tega kontrolnega obiska bo Eurostat nadaljeval pogovore z grškimi statističnimi organi. Komisija pričakuje, da bodo sklepi glede ustreznosti grških podatkov o BND oblikovani pravočasno za uradno obvestilo o BND 22. septembra 2007, ki se nato uporabi v proračunskih postopkih za leto 2007.

NADALJNJE UKREPANJE NA PODLAGI PREJŠNJIH OPAŽANJ

| 4.33 | Rezultati nadaljnjega ukrepanja Sodišča po prejšnjih opažanjih v zadnjih letnih poročilih so v 
  Prilogi 4.1
  . |
| --- | --- |

4.33

Rezultati nadaljnjega ukrepanja Sodišča po prejšnjih opažanjih v zadnjih letnih poročilih so v 
  Prilogi 4.1
  .

POSEBNA POROČILA, OBJAVLJENA PO ZADNJEM LETNEM POROČILU

| 4.34 | Posebno poročilo št. 11/2006 o skupnostnem tranzitnem sistemu (UL C 44, 27.2.2007, str. 1). |
| --- | --- |

4.34

Posebno poročilo št. 11/2006 o skupnostnem tranzitnem sistemu (UL C 44, 27.2.2007, str. 1).

(1)  Vsebuje presežek iz prejšnjega proračunskega leta in razne prihodke.

---

Vir: Letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti, 2006.

(2)  Tradicionalna lastna sredstva za Evropsko unijo poberejo države članice, pri čemer zadržijo 25 % za kritje stroškov zbiranja.

(3)  Lastna sredstva iz DDV in BND so prispevki, ki izvirajo iz uporabe enotnih stopenj pri usklajenih osnovah držav članic za odmero DDV ali pri BND držav članic in so izračunani po pravilih Skupnosti.

(4)  Belgija, Francija, Italija, Madžarska, Slovaška, Združeno kraljestvo; poleg tega je bil pregledan tudi finski računovodski sistem za tradicionalna lastna sredstva.

(5)  Svetovalni odbor za lastna sredstva, omenjen v členu 20 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 (UL L 130, 31.5.2000, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 2028/2004 (UL L 352, 27.11.2004, str. 1). Odbor sestavljajo predstavniki držav članic in Komisije ter zagotavlja zvezo med Komisijo in državami članicami pri zadevah, povezanih z lastnimi sredstvi. Preučuje vprašanja o izvajanju sistema lastnih sredstev ter ocene lastnih sredstev.

(6)  Členi 247 do 249 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

(7)  Glej opombo 4.

(8)  Odbor BND je omenjen v členu 4 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (UL L 181, 19.7.2003, str. 1). Odbor je sestavljen iz predstavnikov Komisije in držav članic. Vsako leto preuči podatke o BND, ki jih predložijo države članice, in izda mnenje o primernosti teh podatkov za namene lastnih sredstev glede na njihovo zanesljivost, primerljivost in izčrpnost. Komisija se z Odborom posvetuje o svojih predlogih za izboljšanje izračunov BND, Odbor pa se ukvarja tudi z vprašanji, povezanimi s praksami sestavljanja BND, spremembami podatkov o BND in problemom izčrpnosti BND.

(9)  Evropski svet je na srečanju v Fontainebleauju 25. in 26. junija 1984 pripoznal, da lahko vsaka država članica, katere proračunsko breme je glede na njeno sorazmerno blaginjo čezmerno, ob primernem času koristi popravek. Opozoril je tudi, da je politika odhodkov navsezadnje bistveno sredstvo za reševanje vprašanja proračunskih neravnovesij.

(10)  Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

(11)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2028/2004 z dne 16. novembra 2004 o spremembah Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 o izvajanju Sklepa št. 94/728/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti.

(12)  Belgija, Francija, Italija, Madžarska, Slovaška, Finska in Združeno kraljestvo.

(13)  Belgija in Združeno kraljestvo.

(14)  Glej Prilogo 4.1 – Nadaljnje ukrepanje na podlagi nedavnih opažanj Sodišča.

(15)  Sodba z dne 5. oktobra 2006 v zadevi C-377/03.

(16)  Člen 6(4)(b) Uredbe (ES, Euratom) št. 2028/2004.

(17)  Belgija, Slovaška, Finska in Združeno kraljestvo.

(18)  Na podlagi člena 2(1)(a) veljavnega Sklepa 2000/597/ES, Euratom o virih lastnih sredstev (UL L 253, 7.10.2000, str. 42).

(19)  V skladu s členom 31 Uredbe (EGS) št. 2220/85, kakor je bila spremenjena (UL L 205, 3.8.1985, str. 5), „Države članice morajo za Komisijo imeti na razpolago za vsako leto celotno število in znesek zaseženih varščin“.

(20)  Člen 18 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000, kakor jo spreminja Uredba (ES, Euratom) št. 2028/2004.

(21)  Belgija, Francija, Italija, Madžarska, Slovaška, Združeno kraljestvo.

(22)  Člen 2(1) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1) ter člena 17 in 18 Uredbe (ES, Euratom) št. 2028/2004.

(23)  Združeno kraljestvo.

(24)  Revizija Sodišča je v drugih državah članicah pokazala vsaj 0,3–odstotno stopnjo fizičnih pregledov.

(25)  Francija.

(26)  Po določbah člena 76 Uredbe (EGS) št. 2913/92 – ker so formalnosti in postopki zmanjšani, so ti postopki visoko tvegani.

(27)  Uredba (ES) št. 648/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2005, ki spreminja Uredbo Sveta (EGS) 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 117, 4.5.2005, str. 13) in zlasti njene izvedbene določbe.

(28)  Pridržki v zvezi s sredstvi iz BND so povezani z viri in metodami, ki jih države članice uporabljajo za sestavljanje agregatov nacionalnih računovodskih izkazov, in omogočajo popravek agregatov BND po izteku štiriletnega roka, ki ga določa zakonodaja Skupnosti. Splošni pridržek zajema celoto podatkov države članice, posebni pridržek pa posamezne vire in metode.

(29)  Za zdaj niso bili določeni nobeni pridržki za države članice EU-10, saj bodo njihovi podatki o BND za leto 2004 za namene lastnih sredstev ostali odprti do septembra 2008.

(30)  Člen 2(2) in (3) Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003.

(31)  Glej opombo 7.

(32)  Člen 5 Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003.

(33)  BNP se je uporabljal do leta 2001. BND se uporablja od leta 2002.

(34)  Dokument, ki ga morajo države članice predložiti Komisiji in ki opisuje postopke in osnovne statistične podatke, uporabljene za izračun BND in njegovih sestavnih delov v skladu z ESR 95.

(35)  V skladu s členom 2(1)(c) Sklepa 2000/597/ES, Euratom osnove za DDV, ki se upoštevajo za izračun prispevkov DDV držav članic, za posamezno državo članico ne smejo biti višje od 50 % BND/BNP.

(36)  Španija, Francija, Italija, Ciper, Luksemburg in Združeno kraljestvo.

(37)  Odbor za monetarno, finančno in plačilnobilančno statistiko je na primer predlagal smernice za boljše sporočanje velikih sprememb nacionalnih računovodskih izkazov. Del teh smernic je vnaprejšnje obvestilo o spremembah, ki po možnosti vsebuje njihov morebitni vpliv in ustrezno dokumentacijo o vzrokih in posledicah na velike agregate ter razpored prihodnjih sprememb. Predlagane smernice vključujejo tudi uskladitev in sporočanje velikih sprememb, ki so posledica spremenjenih izrazov, opredelitev ali razporeditev v Evropski uniji. Te smernice je nadaljnje obravnaval Odbor za statistični progam 24. maja 2007.

PRILOGA 4.1

Nadaljnje ukrepanje na podlagi nedavnih opažanj Sodišča

| Opažanja Sodišča | Stanje leta 2006 | Potreba po nadaljnjih ukrepih | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| Tradicionalna lastna sredstva: Kmetijske tarifne kvote |
| V odstavku 3.16 Letnega poročila za proračunsko leto 2003 je bilo ugotovljeno, da določene kvote omogočajo velikemu številu uvoznikov, ki so vsi povezani z glavnim upravljavcem, vlaganje lastnih zahtevkov za dovoljenja, s čimer si zagotovijo dodelitev najvišje možne kvote. | Revizija Sodišča je pokazala, da je leta 2006 več uvoznikov, ki so bili vsi povezani z glavnim upravljavcem, lahko predložilo lastne zahtevke za dovoljenja.
  To izkrivlja konkurenco in močno obremenjuje upravljavske službe Komisije in držav članic. | Čeprav je Komisija z Uredbo Komisije (ES) št. 1301/2006 (ki stopi v veljavo 1. januarja 2007) sprejela ukrepe za izboljšanje postopkovnega okvira, pa to ne zadošča za odpravljanje težave. Sodišče meni, da bi morala Komisija izvesti dodatne ukrepe, ki bi več uvoznikom, ki so vsi povezani z glavnim upravljavcem, preprečili vložiti več kot en zahtevek za isto obdobje. | Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode je poostrila in uskladila določbe v zvezi z zahtevki za izdajo dovoljenja z namenom, da bi med drugim preprečila vložiti zahtevke upravljavcem, ki niso dejavni v zunanji trgovini zadevnega sektorja. V skladu s členom 5 Uredbe mora upravljavec zagotoviti dokazilo o trgovini s tretjimi državami v zadevnem sektorju. Te določbe veljajo tudi za hčerinska podjetja, če izpolnjujejo zgoraj navedene zahteve.


  Hkrati so začele službe Komisije izvajati ukrep za racionalizacijo in uskladitev določb uredb, ki odpirajo tarifne kvote za uvoz v različnih tržnih ureditvah. Ocena posledic bo izvedena v prihodnjih mesecih. Po potrebi se bodo v tej zvezi oblikovali nadaljnji ukrepi. |
| Potencialne dajatve, o katerih poteka razprava med Komisijo in Nemčijo |
| V odstavku 3.23 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 je Sodišče opomnilo, da je Nemčija leta 2003 s svojega računa B umaknila vknjižbe v skupni vrednosti 40,1 milijona EUR, ne da bi to znižanje popolnoma pojasnila.
  Leta 2005 je Sodišče navedlo, da o 22,7 milijona EUR potencialnih dajatev še vedno poteka razprava med Komisijo in Nemčijo. | Leta 2006 je še vedno potekala razprava o znesku 22,7 milijona EUR. | Nemčija bi morala zagotoviti potrebne dokaze, da lahko Komisija zaključi primer. | Nemčija je Komisiji posredovala nadaljnje pojasnila in utemeljitve, ki zadovoljivo pojasnjujejo skoraj vse popravke. Preostali popravki so predmet nadaljnje preiskave. |
| Lastna sredstva iz DDV: Finančni vpliv neodpravljenih pridržkov |
| V odstavku 4.14 Letnega poročila za proračunsko leto 2005 je Sodišče opomnilo, da finančni vpliv neodpravljenih pridržkov ni bil kvantificiran, ter nadalje priporočilo, naj Komisija skuša oceniti vpliv teh pridržkov, kjer je to mogoče. | Ker je finančni vpliv pridržkov redko lahko oceniti, je Sodišče med revizijo leta 2006 priporočilo, naj se računovodskim izkazom doda opomba, ki pojasnjuje mehanizem pridržkov, da bi se bralec zavedal negotovosti pri znesku sredstev iz DDV. Komisija je to priporočilo sprejela in zadevna opomba je bila dodana letnim računovodskim izkazom za leto 2006. | Je ni. | Z namenom, da bi se število pridržkov z očitno majhnim finančnim vplivom zmanjšalo, bo Komisija opozorila države članice, da lahko za odobritev pridržkov zaprosijo, bodisi da ne upoštevajo določenih transakcij bodisi da uporabijo približke v primerih, ko bi točen izračun verjetno pomenil upravno breme, ki je v primerjavi z vplivom na osnovo za DDV neupravičeno. |
| Lastna sredstva iz BND: Poročila o kakovosti |
| V odstavku 4.17 Letnega poročila za proračunsko leto 2005 je Sodišče opomnilo, da države članice v poročilih o kakovosti za leto 2005 še vedno niso poročale o rezultatih svojih preiskav o kakovosti BND in njegovih sestavnih delov. | Analiza leta 2006 predloženih poročil o kakovosti je pokazala, da so po razpravi v odboru BND dne 3. julija 2006 države članice, razen dveh izjem, obravnavale to vprašanje. | Komisija bi morala zagotoviti, da vse države članice brez izjeme posredujejo zahtevane informacije. | Komisija si bo še naprej prizadevala zagotoviti, da vse države članice izpolnijo zahteve te določbe v zvezi s poročili o kakovosti BND. |
| Lastna sredstva iz BND: Neposredno preverjanje |
| V odstavku 3.35 svojega Letnega poročila za proračunsko leto 2004 in v odstavku 4.16 svojega Letnega poročila za proračunsko leto 2005 je Sodišče opozorilo, da Komisijino preverjanje podatkov o BND še vedno ni zadostno (1). | O vprašanju je julija 2006 razpravljal Odbor BND in Komisija je sklenila, da bo razmislila o ugotovitvi področij, kjer bi bilo možno neposrednejše preverjanje osnovnih nacionalnih računovodskih izkazov, ki tvorijo osnovo za številčne podatke, posredovane v vprašalnikih o BND (2). Vendar v letu 2006 tak pristop ni bil izveden in Komisija je v odgovoru na odstavek 4.16 navedla, da bo kontrolne misije v državah članicah znova začela izvajati šele, ko bodo leta 2008 novi opisi statističnih metod na voljo in analizirani. | Komisija bi v letu 2007 morala izvajati več neposrednega preverjanja opisov statističnih metod in vprašalnikov o BND. | Po zaključku kroga kontrolnih obiskov, ki so bili izvedeni na podlagi opisa statističnih metod za leto 2001, so bile države članice pozvane, da do konca leta 2006 zagotovijo nove opise statističnih metod in upoštevajo nedavne velike spremembe svojih nacionalnih računovodskih izkazov. Večina opisov statističnih metod je bila posredovana v decembru 2006. Nekatere pa se pričakujejo v letu 2007. Kontrol teh opisov statističnih metod zato ni bilo mogoče izvesti v letu 2006.


  Po pregledu novih opisov statističnih metod bo Komisija v letu 2007 spet začela izvajati kontrolne obiske v državah članicah in neposredno preverjanje (v smislu predloga Sodišča) na izbranih področjih in upoštevala morebitne omejitve sredstev Komisije in držav članic. Kot v preteklosti bo Komisija še naprej obveščala Sodišče o svojih dejavnostih na tem področju. |
| Lastna sredstva iz BND: Finančni vpliv neodpravljenih pridržkov |
| V odstavku 91 Posebnega poročila št. 17/2000 je Sodišče kot bistveno izpostavilo, da Komisija kvantificira vpliv njenih pridržkov na BNP. | Ker je finančni vpliv pridržkov redko lahko določiti, je Sodišče med revizijo leta 2006 priporočilo, naj se računovodskim izkazom doda opomba, ki pojasnjuje mehanizem pridržkov, da bi se bralec zavedal negotovosti pri znesku sredstev iz BND. Komisija je to priporočilo sprejela in zadevna opomba je bila dodana letnim računovodskim izkazom za leto 2006. | Je ni. | |

Opažanja Sodišča

Stanje leta 2006

Potreba po nadaljnjih ukrepih

Odgovor Komisije

Tradicionalna lastna sredstva: Kmetijske tarifne kvote

V odstavku 3.16 Letnega poročila za proračunsko leto 2003 je bilo ugotovljeno, da določene kvote omogočajo velikemu številu uvoznikov, ki so vsi povezani z glavnim upravljavcem, vlaganje lastnih zahtevkov za dovoljenja, s čimer si zagotovijo dodelitev najvišje možne kvote.

Revizija Sodišča je pokazala, da je leta 2006 več uvoznikov, ki so bili vsi povezani z glavnim upravljavcem, lahko predložilo lastne zahtevke za dovoljenja.

To izkrivlja konkurenco in močno obremenjuje upravljavske službe Komisije in držav članic.

Čeprav je Komisija z Uredbo Komisije (ES) št. 1301/2006 (ki stopi v veljavo 1. januarja 2007) sprejela ukrepe za izboljšanje postopkovnega okvira, pa to ne zadošča za odpravljanje težave. Sodišče meni, da bi morala Komisija izvesti dodatne ukrepe, ki bi več uvoznikom, ki so vsi povezani z glavnim upravljavcem, preprečili vložiti več kot en zahtevek za isto obdobje.

Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode je poostrila in uskladila določbe v zvezi z zahtevki za izdajo dovoljenja z namenom, da bi med drugim preprečila vložiti zahtevke upravljavcem, ki niso dejavni v zunanji trgovini zadevnega sektorja. V skladu s členom 5 Uredbe mora upravljavec zagotoviti dokazilo o trgovini s tretjimi državami v zadevnem sektorju. Te določbe veljajo tudi za hčerinska podjetja, če izpolnjujejo zgoraj navedene zahteve.

Hkrati so začele službe Komisije izvajati ukrep za racionalizacijo in uskladitev določb uredb, ki odpirajo tarifne kvote za uvoz v različnih tržnih ureditvah. Ocena posledic bo izvedena v prihodnjih mesecih. Po potrebi se bodo v tej zvezi oblikovali nadaljnji ukrepi.

Potencialne dajatve, o katerih poteka razprava med Komisijo in Nemčijo

V odstavku 3.23 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 je Sodišče opomnilo, da je Nemčija leta 2003 s svojega računa B umaknila vknjižbe v skupni vrednosti 40,1 milijona EUR, ne da bi to znižanje popolnoma pojasnila.

Leta 2005 je Sodišče navedlo, da o 22,7 milijona EUR potencialnih dajatev še vedno poteka razprava med Komisijo in Nemčijo.

Leta 2006 je še vedno potekala razprava o znesku 22,7 milijona EUR.

Nemčija bi morala zagotoviti potrebne dokaze, da lahko Komisija zaključi primer.

Nemčija je Komisiji posredovala nadaljnje pojasnila in utemeljitve, ki zadovoljivo pojasnjujejo skoraj vse popravke. Preostali popravki so predmet nadaljnje preiskave.

Lastna sredstva iz DDV: Finančni vpliv neodpravljenih pridržkov

V odstavku 4.14 Letnega poročila za proračunsko leto 2005 je Sodišče opomnilo, da finančni vpliv neodpravljenih pridržkov ni bil kvantificiran, ter nadalje priporočilo, naj Komisija skuša oceniti vpliv teh pridržkov, kjer je to mogoče.

Ker je finančni vpliv pridržkov redko lahko oceniti, je Sodišče med revizijo leta 2006 priporočilo, naj se računovodskim izkazom doda opomba, ki pojasnjuje mehanizem pridržkov, da bi se bralec zavedal negotovosti pri znesku sredstev iz DDV. Komisija je to priporočilo sprejela in zadevna opomba je bila dodana letnim računovodskim izkazom za leto 2006.

Je ni.

Z namenom, da bi se število pridržkov z očitno majhnim finančnim vplivom zmanjšalo, bo Komisija opozorila države članice, da lahko za odobritev pridržkov zaprosijo, bodisi da ne upoštevajo določenih transakcij bodisi da uporabijo približke v primerih, ko bi točen izračun verjetno pomenil upravno breme, ki je v primerjavi z vplivom na osnovo za DDV neupravičeno.

Lastna sredstva iz BND: Poročila o kakovosti

V odstavku 4.17 Letnega poročila za proračunsko leto 2005 je Sodišče opomnilo, da države članice v poročilih o kakovosti za leto 2005 še vedno niso poročale o rezultatih svojih preiskav o kakovosti BND in njegovih sestavnih delov.

Analiza leta 2006 predloženih poročil o kakovosti je pokazala, da so po razpravi v odboru BND dne 3. julija 2006 države članice, razen dveh izjem, obravnavale to vprašanje.

Komisija bi morala zagotoviti, da vse države članice brez izjeme posredujejo zahtevane informacije.

Komisija si bo še naprej prizadevala zagotoviti, da vse države članice izpolnijo zahteve te določbe v zvezi s poročili o kakovosti BND.

Lastna sredstva iz BND: Neposredno preverjanje

V odstavku 3.35 svojega Letnega poročila za proračunsko leto 2004 in v odstavku 4.16 svojega Letnega poročila za proračunsko leto 2005 je Sodišče opozorilo, da Komisijino preverjanje podatkov o BND še vedno ni zadostno (1).

O vprašanju je julija 2006 razpravljal Odbor BND in Komisija je sklenila, da bo razmislila o ugotovitvi področij, kjer bi bilo možno neposrednejše preverjanje osnovnih nacionalnih računovodskih izkazov, ki tvorijo osnovo za številčne podatke, posredovane v vprašalnikih o BND (2). Vendar v letu 2006 tak pristop ni bil izveden in Komisija je v odgovoru na odstavek 4.16 navedla, da bo kontrolne misije v državah članicah znova začela izvajati šele, ko bodo leta 2008 novi opisi statističnih metod na voljo in analizirani.

Komisija bi v letu 2007 morala izvajati več neposrednega preverjanja opisov statističnih metod in vprašalnikov o BND.

Po zaključku kroga kontrolnih obiskov, ki so bili izvedeni na podlagi opisa statističnih metod za leto 2001, so bile države članice pozvane, da do konca leta 2006 zagotovijo nove opise statističnih metod in upoštevajo nedavne velike spremembe svojih nacionalnih računovodskih izkazov. Večina opisov statističnih metod je bila posredovana v decembru 2006. Nekatere pa se pričakujejo v letu 2007. Kontrol teh opisov statističnih metod zato ni bilo mogoče izvesti v letu 2006.

Po pregledu novih opisov statističnih metod bo Komisija v letu 2007 spet začela izvajati kontrolne obiske v državah članicah in neposredno preverjanje (v smislu predloga Sodišča) na izbranih področjih in upoštevala morebitne omejitve sredstev Komisije in držav članic. Kot v preteklosti bo Komisija še naprej obveščala Sodišče o svojih dejavnostih na tem področju.

Lastna sredstva iz BND: Finančni vpliv neodpravljenih pridržkov

V odstavku 91 Posebnega poročila št. 17/2000 je Sodišče kot bistveno izpostavilo, da Komisija kvantificira vpliv njenih pridržkov na BNP.

Ker je finančni vpliv pridržkov redko lahko določiti, je Sodišče med revizijo leta 2006 priporočilo, naj se računovodskim izkazom doda opomba, ki pojasnjuje mehanizem pridržkov, da bi se bralec zavedal negotovosti pri znesku sredstev iz BND. Komisija je to priporočilo sprejela in zadevna opomba je bila dodana letnim računovodskim izkazom za leto 2006.

Je ni.

---

(1)  Člen 5 Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003 zahteva, da Komisija preveri vire in metode, ki jih države članice uporabljajo za izračun BND, predvsem glede primerljivosti, zanesljivosti in izčrpnosti.

(2)  Vprašalnik o BND vsebuje številčne podatke o agregatu BND in njegovih sestavnih delih ter ga zagotovi vsaka država članica.

POGLAVJE 5

Skupna kmetijska politika

KAZALO

| 5.1–5.5 | Uvod |
| --- | --- |

5.1–5.5

| 5.6–5.78 | Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti |
| --- | --- |

5.6–5.78

| 5.6–5.41 | Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) |
| --- | --- |

5.6–5.41

| 5.11–5.14 | Stanje v Grčiji |
| --- | --- |

5.11–5.14

| 5.15–5.38 | Shema enotnega plačila (SEP) |
| --- | --- |

5.15–5.38

| 5.39–5.41 | Shema enotnega plačila na površino (SEPP) |
| --- | --- |

5.39–5.41

| 5.42–5.47 | Razvoj podeželja |
| --- | --- |

5.42–5.47

| 5.42–5.45 | Odhodki Jamstvenega oddelka EKUJS |
| --- | --- |

5.42–5.45

| 5.46–5.47 | Prehodni instrument za financiranje razvoja podeželja (TRDI) |
| --- | --- |

5.46–5.47

| 5.48–5.53 | Naknadni pregled plačil trgovcem in predelovalcem |
| --- | --- |

5.48–5.53

| 5.54–5.55 | Izvozna nadomestila |
| --- | --- |

5.54–5.55

| 5.56–5.64 | Potrditev obračunov s strani Komisije |
| --- | --- |

5.56–5.64

| 5.65–5.78 | Zaključki in priporočila |
| --- | --- |

5.65–5.78

| 5.79–5.84 | Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih |
| --- | --- |

5.79–5.84

| 5.79–5.81 | Izterjave nepravilnih plačil |
| --- | --- |

5.79–5.81

| 5.82–5.84 | Oljčno olje |
| --- | --- |

5.82–5.84

| 5.85 | Posebna poročila |
| --- | --- |

5.85

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 5.1 | V tem poglavju je obravnavana revizija, ki jo je Sodišče opravilo na področju kmetijstva in razvoja podeželja v zvezi z izdatki Jamstvenega oddelka EKUJS, ki so v letu 2006 znašali 49 799 milijonov EUR (2005: 48 466 milijonov EUR (1)) (glede podrobnosti glej
  diagram 5.1
  ). V skladu s Pogodbo je za izvrševanje proračuna EU odgovorna Evropska komisija. Praktično vsi kmetijski odhodki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. To pomeni, da plačila končnim upravičencem (kmetom, zasebnim družbam, trgovcem, združenjem ali javnim subjektom) izvršijo plačilne agencije, ki jih odobrijo države članice. Komisija neposredno upravlja manj kot 1 % odhodkov. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

5.1

V tem poglavju je obravnavana revizija, ki jo je Sodišče opravilo na področju kmetijstva in razvoja podeželja v zvezi z izdatki Jamstvenega oddelka EKUJS, ki so v letu 2006 znašali 49 799 milijonov EUR (2005: 48 466 milijonov EUR (1)) (glede podrobnosti glej
  diagram 5.1
  ). V skladu s Pogodbo je za izvrševanje proračuna EU odgovorna Evropska komisija. Praktično vsi kmetijski odhodki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. To pomeni, da plačila končnim upravičencem (kmetom, zasebnim družbam, trgovcem, združenjem ali javnim subjektom) izvršijo plačilne agencije, ki jih odobrijo države članice. Komisija neposredno upravlja manj kot 1 % odhodkov.

Image

| 5.2 | Odhodki, ki jih prijavijo države članice, so predmet več kontrolnih sistemov: |
| --- | --- |

5.2

Odhodki, ki jih prijavijo države članice, so predmet več kontrolnih sistemov:

| (a) | kontrole pravilnosti zahtevkov kmetov v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS) (3); |
| --- | --- |

(a)

kontrole pravilnosti zahtevkov kmetov v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS) (3);

| (b) | kontrol, značilnih za posamezne sektorje, npr. za oljčno olje in razvoj podeželja; |
| --- | --- |

(b)

kontrol, značilnih za posamezne sektorje, npr. za oljčno olje in razvoj podeželja;

| (c) | fizičnih pregledov subvencioniranih izvozov kmetijskih proizvodov (4); |
| --- | --- |

(c)

fizičnih pregledov subvencioniranih izvozov kmetijskih proizvodov (4);

| (d) | pregledov komercialne dokumentacije v prostorih trgovcev in predelovalcev kmetijskega blaga, opravljenih po izvršenih plačilih (5); |
| --- | --- |

(d)

pregledov komercialne dokumentacije v prostorih trgovcev in predelovalcev kmetijskega blaga, opravljenih po izvršenih plačilih (5);

| (e) | postopka potrditve, ki zajema vse prijavljene odhodke in se nanaša na celovitost in točnost letnih računovodskih izkazov (odločba o finančni potrditvi), na večletni osnovi pa na zakonitost in pravilnost odhodkov (odločbe o skladnosti). |
| --- | --- |

(e)

postopka potrditve, ki zajema vse prijavljene odhodke in se nanaša na celovitost in točnost letnih računovodskih izkazov (odločba o finančni potrditvi), na večletni osnovi pa na zakonitost in pravilnost odhodkov (odločbe o skladnosti).

5.3

| 5.3 | Da bi Sodišče pridobilo zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Skupnosti, je revidiralo te nadzorne in kontrolne sisteme ter preizkusilo naključni vzorec plačil, izbran iz odhodkov 30 plačilnih agencij (ki so bile skupno odgovorne za 68 % odhodkov SKP) (glej
  tabelo 5.1
  ). |
| --- | --- |

Da bi Sodišče pridobilo zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Skupnosti, je revidiralo te nadzorne in kontrolne sisteme ter preizkusilo naključni vzorec plačil, izbran iz odhodkov 30 plačilnih agencij (ki so bile skupno odgovorne za 68 % odhodkov SKP) (glej
  tabelo 5.1
  ).

Tabela 5.1 – Plačilne agencije po prijavljenih odhodkih v letu 2006

| Št. | Država članica | Plačilna agencija | Prijavljeni zneski v milijonih EUR (6) | % skupnega zneska | Spremenjena potrdila (7) | Razdruženi obračuni (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Francija | ONIC | 4 263,0 | 8,5 | × | |
| 2 | Italija | AGEA | 3 307,3 | 6,6 | × | × |
| 3 | Grčija | OPEKEPE | 3 083,2 | 6,2 | | |
| 4 | Združeno kraljestvo | RPA | 2 925,2 | 5,8 | | |
| 5 | Poljska | ARiMR | 1 964,8 | 3,9 | × | |
| 6 | Španija | Andalucía | 1 806,0 | 3,6 | | |
| 7 | Irska | DAF | 1 723,3 | 3,4 | | |
| 8 | Francija | OFIVAL | 1 646,2 | 3,3 | | |
| 9 | Nemčija | Bayern, Landwirtschaft | 1 260,4 | 2,5 | | |
| 10 | Danska | DFFE | 1 163,3 | 2,3 | | |
| 11 | Francija | CNASEA | 1 025,3 | 2,0 | | |
| 12 | Španija | Castilla – La Mancha | 912,9 | 1,8 | | |
| 13 | Nemčija | Niedersachsen | 905,8 | 1,8 | | |
| 14 | Madžarska | MVH | 890,2 | 1,8 | | |
| 15 | Portugalska | INGA | 879,8 | 1,8 | × | |
| 16 | Finska | MMM | 824,4 | 1,6 | | |
| 17 | Združeno kraljestvo | SERAD | 679,5 | 1,4 | | |
| 18 | Španija | Aragón | 560,2 | 1,1 | | |
| 19 | Nemčija | Nordrhein-Westfalen LWK | 527,7 | 1,1 | | |
| 20 | Italija | AVEPA | 498,4 | 1,0 | × | |
| 21 | Italija | AGREA | 426,8 | 0,9 | × | |
| 22 | Španija | Cataluña | 396,8 | 0,8 | | |
| 23 | Belgija | BIRB | 393,5 | 0,8 | | |
| 24 | Nemčija | Schleswig-Holstein | 371,3 | 0,7 | | |
| 25 | Nemčija | Hamburg-Jonas | 313,5 | 0,6 | | |
| 26 | Litva | NMA | 308,0 | 0,6 | × | × (9) |
| 27 | Nemčija | Thüringen | 293,8 | 0,6 | × | |
| 28 | Belgija | Région Wallonne | 272,7 | 0,5 | × | |
| 29 | Nemčija | Rheinland-Pfalz | 215,1 | 0,4 | | |
| 30 | Španija | Galicia | 175,4 | 0,4 | | |
| Plačilne agencije, zajete v DAS za leto 2006 | Vmesni seštevek | 34 013,8 | 68,0 | | |
| 31 | Avstrija | AMA | 1 234,6 | 2,5 | | |
| 32 | Francija | ONIEP | 1 077,2 | 2,2 | | |
| 33 | Španija | Castilla – Léon | 966,4 | 1,9 | | |
| 34 | Francija | ONIOL | 930,7 | 1,9 | × | |
| 35 | Švedska | SJV | 918,3 | 1,8 | | |
| 36 | Španija | Extremadura | 686,9 | 1,4 | | |
| 37 | Italija | Region Lombardie | 543,4 | 1,1 | × | |
| 38 | Nemčija | Baden-Württemberg | 514,5 | 1,0 | | × |
| 39 | Češka | SAIF | 497,5 | 1,0 | | |
| 40 | Nemčija | Mecklenburg-Vorpommern | 447,8 | 0,9 | × | |
| 41 | Nizozemska | PZ | 447,4 | 0,9 | | |
| 42 | Francija | VINIFHLOR | 446,6 | 0,9 | × | |
| 43 | Nemčija | Brandenburg | 443,7 | 0,9 | | |
| 44 | Nemčija | Sachsen-Anhalt | 411,2 | 0,8 | | |
| 45 | Italija | FINPIEMONTE | 381,5 | 0,8 | × | |
| 46 | Nizozemska | Dienst Regelingen | 365,3 | 0,7 | | |
| 47 | Nemčija | Sachsen | 355,3 | 0,7 | × | |
| 48 | Združeno kraljestvo | DARD | 350,3 | 0,7 | | |
| 49 | Španija | FEGA | 333,8 | 0,7 | | |
| 50 | Združeno kraljestvo | NAW | 333,5 | 0,7 | | |
| 51 | Belgija | ALV | 277,2 | 0,6 | | |
| 52 | Slovaška | APA | 266,1 | 0,5 | × | × |
| 53 | Nemčija | Hessen | 249,7 | 0,5 | | |
| 54 | Nizozemska | HPA | 233,5 | 0,5 | | |
| 55 | Italija | ARTEA | 232,8 | 0,5 | × | |
| 56 | Francija | AUP | 208,1 | 0,4 | × | |
| 57 | Nemčija | BLE | 178,0 | 0,4 | | |
| 58 | Poljska | ARR | 175,3 | 0,4 | | |
| 59 | Španija | Valencia | 174,6 | 0,3 | | |
| 60 | Slovenija | ARSKTRP | 159,1 | 0,3 | | |
| 61 | Francija | FIRS | 153,9 | 0,3 | | |
| 62 | Španija | Navarra | 137,1 | 0,3 | | |
| 63 | Latvija | RSS | 136,6 | 0,3 | | |
| 64 | Španija | Murcia | 125,5 | 0,3 | | |
| 65 | Italija | ARBEA | 124,3 | 0,2 | × | × |
| 66 | Francija | ONIGC | 113,6 | 0,2 | × | |
| 67 | Francija | ONIVINS | 108,6 | 0,2 | | |
| 68 | Španija | Canarias | 99,0 | 0,2 | | |
| 69 | Italija | SAISA | 91,4 | 0,2 | | |
| 70 | Španija | Asturias | 85,2 | 0,2 | × | |
| 71 | Španija | País Vasco | 75,9 | 0,2 | | |
| 72 | Estonija | PRIA | 75,3 | 0,2 | | |
| 73 | Francija | ODEADOM | 74,8 | 0,1 | | |
| 74 | Nizozemska | PT | 72,4 | 0,1 | | |
| 75 | Francija | ONIFLHOR | 68,6 | 0,1 | × | |
| 76 | Portugalska | IFADAP | 68,4 | 0,1 | × | × |
| 77 | Španija | Madrid | 58,4 | 0,1 | | |
| 78 | Nizozemska | PVE | 54,3 | 0,1 | | |
| 79 | Francija | ONILAIT | 52,1 | 0,1 | | |
| 80 | Ciper | CAPO | 48,5 | 0,1 | | |
| 81 | Luksemburg | Min. Agric. | 46,9 | 0,1 | | |
| 82 | Španija | La Rioja | 45,9 | 0,1 | | |
| 83 | Španija | Cantabria | 44,2 | 0,1 | | |
| 84 | Nizozemska | DLG | 44,0 | 0,1 | | |
| 85 | Avstrija | ZA Salzburg | 37,6 | 0,1 | | |
| 86 | Španija | Baleares | 34,4 | 0,1 | | |
| 87 | Nemčija | Saarland | 23,1 | 0,0 | | |
| 88 | Združeno kraljestvo | FC | 18,5 | 0,0 | | |
| 89 | Nemčija | Bayern, Umwelt | 16,6 | 0,0 | × | × |
| 90 | Italija | ENR | 15,6 | 0,0 | | |
| 91 | Malta | MRAE | 9,3 | 0,0 | | |
| 92 | Francija | OFIMER | 8,9 | 0,0 | | |
| 93 | Nemčija | Hamburg | 7,2 | 0,0 | | |
| 94 | Združeno kraljestvo | CCW | 5,3 | 0,0 | | |
| 95 | Nemčija | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 5,1 | 0,0 | | |
| 96 | Nemčija | Bremen | 3,6 | 0,0 | | |
| 97 | Španija | FROM | 2,4 | 0,0 | | |
| 98 | Irska | DCMNR | 0,6 | 0,0 | | |
| | | Vmesni seštevek | 16 033,4 | 32,0 | | |
| Skupaj | 50 047,2 | 100,0 | | |
| Vir: Zbirno poročilo Komisije o finančni potrditvi obračunov Jamstvenega oddelka EKUJS za leto 2006. |

Št.

Država članica

Plačilna agencija

Prijavljeni zneski v milijonih EUR (6)

% skupnega zneska

Spremenjena potrdila (7)

Razdruženi obračuni (8)

1

Francija

ONIC

4 263,0

8,5

×

2

Italija

AGEA

3 307,3

6,6

×

×

3

Grčija

OPEKEPE

3 083,2

6,2

4

Združeno kraljestvo

RPA

2 925,2

5,8

5

Poljska

ARiMR

1 964,8

3,9

×

6

Španija

Andalucía

1 806,0

3,6

7

Irska

DAF

1 723,3

3,4

8

Francija

OFIVAL

1 646,2

3,3

9

Nemčija

Bayern, Landwirtschaft

1 260,4

2,5

10

Danska

DFFE

1 163,3

2,3

11

Francija

CNASEA

1 025,3

2,0

12

Španija

Castilla – La Mancha

912,9

1,8

13

Nemčija

Niedersachsen

905,8

1,8

14

Madžarska

MVH

890,2

1,8

15

Portugalska

INGA

879,8

1,8

×

16

Finska

MMM

824,4

1,6

17

Združeno kraljestvo

SERAD

679,5

1,4

18

Španija

Aragón

560,2

1,1

19

Nemčija

Nordrhein-Westfalen LWK

527,7

1,1

20

Italija

AVEPA

498,4

1,0

×

21

Italija

AGREA

426,8

0,9

×

22

Španija

Cataluña

396,8

0,8

23

Belgija

BIRB

393,5

0,8

24

Nemčija

Schleswig-Holstein

371,3

0,7

25

Nemčija

Hamburg-Jonas

313,5

0,6

26

Litva

NMA

308,0

0,6

×

× (9)

27

Nemčija

Thüringen

293,8

0,6

×

28

Belgija

Région Wallonne

272,7

0,5

×

29

Nemčija

Rheinland-Pfalz

215,1

0,4

30

Španija

Galicia

175,4

0,4

Plačilne agencije, zajete v DAS za leto 2006

Vmesni seštevek

34 013,8

68,0

31

Avstrija

AMA

1 234,6

2,5

32

Francija

ONIEP

1 077,2

2,2

33

Španija

Castilla – Léon

966,4

1,9

34

Francija

ONIOL

930,7

1,9

×

35

Švedska

SJV

918,3

1,8

36

Španija

Extremadura

686,9

1,4

37

Italija

Region Lombardie

543,4

1,1

×

38

Nemčija

Baden-Württemberg

514,5

1,0

×

39

Češka

SAIF

497,5

1,0

40

Nemčija

Mecklenburg-Vorpommern

447,8

0,9

×

41

Nizozemska

PZ

447,4

0,9

42

Francija

VINIFHLOR

446,6

0,9

×

43

Nemčija

Brandenburg

443,7

0,9

44

Nemčija

Sachsen-Anhalt

411,2

0,8

45

Italija

FINPIEMONTE

381,5

0,8

×

46

Nizozemska

Dienst Regelingen

365,3

0,7

47

Nemčija

Sachsen

355,3

0,7

×

48

Združeno kraljestvo

DARD

350,3

0,7

49

Španija

FEGA

333,8

0,7

50

Združeno kraljestvo

NAW

333,5

0,7

51

Belgija

ALV

277,2

0,6

52

Slovaška

APA

266,1

0,5

×

×

53

Nemčija

Hessen

249,7

0,5

54

Nizozemska

HPA

233,5

0,5

55

Italija

ARTEA

232,8

0,5

×

56

Francija

AUP

208,1

0,4

×

57

Nemčija

BLE

178,0

0,4

58

Poljska

ARR

175,3

0,4

59

Španija

Valencia

174,6

0,3

60

Slovenija

ARSKTRP

159,1

0,3

61

Francija

FIRS

153,9

0,3

62

Španija

Navarra

137,1

0,3

63

Latvija

RSS

136,6

0,3

64

Španija

Murcia

125,5

0,3

65

Italija

ARBEA

124,3

0,2

×

×

66

Francija

ONIGC

113,6

0,2

×

67

Francija

ONIVINS

108,6

0,2

68

Španija

Canarias

99,0

0,2

69

Italija

SAISA

91,4

0,2

70

Španija

Asturias

85,2

0,2

×

71

Španija

País Vasco

75,9

0,2

72

Estonija

PRIA

75,3

0,2

73

Francija

ODEADOM

74,8

0,1

74

Nizozemska

PT

72,4

0,1

75

Francija

ONIFLHOR

68,6

0,1

×

76

Portugalska

IFADAP

68,4

0,1

×

×

77

Španija

Madrid

58,4

0,1

78

Nizozemska

PVE

54,3

0,1

79

Francija

ONILAIT

52,1

0,1

80

Ciper

CAPO

48,5

0,1

81

Luksemburg

Min. Agric.

46,9

0,1

82

Španija

La Rioja

45,9

0,1

83

Španija

Cantabria

44,2

0,1

84

Nizozemska

DLG

44,0

0,1

85

Avstrija

ZA Salzburg

37,6

0,1

86

Španija

Baleares

34,4

0,1

87

Nemčija

Saarland

23,1

0,0

88

Združeno kraljestvo

FC

18,5

0,0

89

Nemčija

Bayern, Umwelt

16,6

0,0

×

×

90

Italija

ENR

15,6

0,0

91

Malta

MRAE

9,3

0,0

92

Francija

OFIMER

8,9

0,0

93

Nemčija

Hamburg

7,2

0,0

94

Združeno kraljestvo

CCW

5,3

0,0

95

Nemčija

Nordrhein-Westfalen LfEJ

5,1

0,0

96

Nemčija

Bremen

3,6

0,0

97

Španija

FROM

2,4

0,0

98

Irska

DCMNR

0,6

0,0

Vmesni seštevek

16 033,4

32,0

Skupaj

50 047,2

100,0

Vir: Zbirno poročilo Komisije o finančni potrditvi obračunov Jamstvenega oddelka EKUJS za leto 2006.

| 5.4 | Poleg tega je Sodišče pregledalo sisteme, vzpostavljene za izvajanje sheme enotnega plačila (glej odstavek 5.15), v okviru katere je bilo v letu 2006 upravičencem izplačanih približno 14 200 milijonov EUR (10). Sodišče ni opravilo revizije sistemov za shemo enotnega plačila na površino (SEPP) (glej odstavek 5.40), ker je še prezgodaj, da bi lahko zaznali izboljšave v predhodno revidiranih državah članicah. Kljub temu je te države članice zajelo v neposredno preizkušanje transakcij. |
| --- | --- |

5.4

Poleg tega je Sodišče pregledalo sisteme, vzpostavljene za izvajanje sheme enotnega plačila (glej odstavek 5.15), v okviru katere je bilo v letu 2006 upravičencem izplačanih približno 14 200 milijonov EUR (10). Sodišče ni opravilo revizije sistemov za shemo enotnega plačila na površino (SEPP) (glej odstavek 5.40), ker je še prezgodaj, da bi lahko zaznali izboljšave v predhodno revidiranih državah članicah. Kljub temu je te države članice zajelo v neposredno preizkušanje transakcij.

5.5

| 5.5 | Zaradi zaskrbljenosti glede zakonitosti in pravilnosti plačil v zvezi s shemami, ki niso neposredno zajete v IAKS, je Sodišče izvedlo posebne revizije pomoči za proizvodnjo oljčnega olja (vključno z zanesljivostjo GIS) (glej odstavek 5.82) in suho grozdje (glej odstavek 5.12). |
| --- | --- |

Zaradi zaskrbljenosti glede zakonitosti in pravilnosti plačil v zvezi s shemami, ki niso neposredno zajete v IAKS, je Sodišče izvedlo posebne revizije pomoči za proizvodnjo oljčnega olja (vključno z zanesljivostjo GIS) (glej odstavek 5.82) in suho grozdje (glej odstavek 5.12).

POSEBNA OCENA V OKVIRU IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS)

| 5.6 | IAKS je glavno orodje za upravljanje in kontroliranje sheme enotnega plačila (SEP) (glej odstavek 5.15), sheme enotnega plačila na površino (SEPP) (glej odstavek 5.39) ter vseh shem pomoči na površino in premij za živali. Zajema skoraj 70 % proračuna Jamstvenega oddelka EKUJS. |
| --- | --- |

5.6

IAKS je glavno orodje za upravljanje in kontroliranje sheme enotnega plačila (SEP) (glej odstavek 5.15), sheme enotnega plačila na površino (SEPP) (glej odstavek 5.39) ter vseh shem pomoči na površino in premij za živali. Zajema skoraj 70 % proračuna Jamstvenega oddelka EKUJS.

5.7

| 5.7 | IAKS v vsaki državi članici obsega računalniško zbirko podatkov o kmetijskih gospodarstvih in zahtevkih, sisteme za določanje parcel kmetijskih zemljišč in za registracijo živali ter register pravic v državah članicah, ki izvajajo SEP. Sistem zagotavlja več kontrol upravičenosti: administrativni pregled vseh zahtevkov, navzkrižna preverjanja v zbirkah podatkov za preprečevanje dvojnih zahtevkov za nekatera zemljišča/živali in minimalno 5-odstotno stopnjo za preglede na kmetijskih gospodarstvih. |
| --- | --- |

IAKS v vsaki državi članici obsega računalniško zbirko podatkov o kmetijskih gospodarstvih in zahtevkih, sisteme za določanje parcel kmetijskih zemljišč in za registracijo živali ter register pravic v državah članicah, ki izvajajo SEP. Sistem zagotavlja več kontrol upravičenosti: administrativni pregled vseh zahtevkov, navzkrižna preverjanja v zbirkah podatkov za preprečevanje dvojnih zahtevkov za nekatera zemljišča/živali in minimalno 5-odstotno stopnjo za preglede na kmetijskih gospodarstvih.

5.8

| 5.8 | Rezultati inšpekcijskih pregledov IAKS, ki jih plačilne agencije sporočijo Komisiji, se nanašajo na zakonitost in pravilnost plačil kmetom, vendar Sodišče meni, da bi jih moral preveriti in potrditi neodvisni organ. Napake, ki so se pojavile pri izračunu pravic, niso vključene v rezultate inšpekcijskih pregledov IAKS, čeprav vplivajo na zakonitost in pravilnost izvršenih plačil. Vendar so napake, ki so jih plačilne agencije ugotovile na podlagi inšpekcijskih pregledov, pred izplačilom popravljene. |
| --- | --- |

Rezultati inšpekcijskih pregledov IAKS, ki jih plačilne agencije sporočijo Komisiji, se nanašajo na zakonitost in pravilnost plačil kmetom, vendar Sodišče meni, da bi jih moral preveriti in potrditi neodvisni organ. Napake, ki so se pojavile pri izračunu pravic, niso vključene v rezultate inšpekcijskih pregledov IAKS, čeprav vplivajo na zakonitost in pravilnost izvršenih plačil. Vendar so napake, ki so jih plačilne agencije ugotovile na podlagi inšpekcijskih pregledov, pred izplačilom popravljene.

| 5.8 | Da bi se izboljšalo zagotovilo, ki ga je mogoče pridobiti iz rezultatov inšpekcijskih pregledov IAKS (integrirani administrativni in kontrolni sistem) v zvezi z učinkovitostjo kontrolnih sistemov, je Komisija izvedla priporočila Sodišča, da morajo certifikacijski organi opraviti več preverjanj in potrjevanj statističnih podatkov ter pregledov po izvršenih plačilih. Od proračunskega leta 2007 naprej bodo morali certifikacijski organi na podlagi smernic Komisije analizirati in poročati o rezultatih pregledov na kraju samem in statistikah pregledov. |
| --- | --- |

5.8

Da bi se izboljšalo zagotovilo, ki ga je mogoče pridobiti iz rezultatov inšpekcijskih pregledov IAKS (integrirani administrativni in kontrolni sistem) v zvezi z učinkovitostjo kontrolnih sistemov, je Komisija izvedla priporočila Sodišča, da morajo certifikacijski organi opraviti več preverjanj in potrjevanj statističnih podatkov ter pregledov po izvršenih plačilih. Od proračunskega leta 2007 naprej bodo morali certifikacijski organi na podlagi smernic Komisije analizirati in poročati o rezultatih pregledov na kraju samem in statistikah pregledov.

| 5.9 | Na podlagi teh statističnih podatkov (glej
  tabelo 5.2
  in
  diagram 5.2
  ) je za vse države članice skupaj 28,9 % (40 % v preteklem letu) zahtevkov za površino, preverjenih v letu 2005, na podlagi katerih je bilo izvršeno plačilo v proračunskem letu 2006, vsebovalo napake. Te napake predstavljajo 1,4 % površine, ki so jo preverile plačilne agencije. Za EU-15 se je ta odstotek zmanjšal z 2,0 % v letu 2004 na 1,2 % v letu 2005. Zmanjšanje stopnje napak je povezano z uvedbo SEP v desetih državah članicah EU-15 (11), kjer se je stopnja napak znižala na 0,7 %; v ostalih petih državah je stopnja napak še vedno 1,8 % in je enaka kot v novih državah članicah. |
| --- | --- |

5.9

Na podlagi teh statističnih podatkov (glej
  tabelo 5.2
  in
  diagram 5.2
  ) je za vse države članice skupaj 28,9 % (40 % v preteklem letu) zahtevkov za površino, preverjenih v letu 2005, na podlagi katerih je bilo izvršeno plačilo v proračunskem letu 2006, vsebovalo napake. Te napake predstavljajo 1,4 % površine, ki so jo preverile plačilne agencije. Za EU-15 se je ta odstotek zmanjšal z 2,0 % v letu 2004 na 1,2 % v letu 2005. Zmanjšanje stopnje napak je povezano z uvedbo SEP v desetih državah članicah EU-15 (11), kjer se je stopnja napak znižala na 0,7 %; v ostalih petih državah je stopnja napak še vedno 1,8 % in je enaka kot v novih državah članicah.

| 5.10 | V desetih državah članicah, ki so se odločile, da bodo premije za živali ali del njih proizvodno nevezane, se je število živali, za katere se še vedno izvaja preverjanje, zmanjšalo za od 35 % do 67 %, odvisno od sheme pomoči, in stopnja napak se je opazno znižala. Za največjo shemo, premije za krave dojilje (glej
  tabelo 5.3
  in
  diagram 5.3
  ), so države članice za 0,7 % živali ugotovile, da jih ni ali pa niso upravičene do pomoči (1,56 % v letu 2004); pri posebni premiji za govedino je ta odstotek znašal 1,23 % (2,53 % v letu 2004), pri premijah za ovce in koze pa se je zmanjšal s 6,3 % v letu 2004 na 3,6 %. |
| --- | --- |

5.10

V desetih državah članicah, ki so se odločile, da bodo premije za živali ali del njih proizvodno nevezane, se je število živali, za katere se še vedno izvaja preverjanje, zmanjšalo za od 35 % do 67 %, odvisno od sheme pomoči, in stopnja napak se je opazno znižala. Za največjo shemo, premije za krave dojilje (glej
  tabelo 5.3
  in
  diagram 5.3
  ), so države članice za 0,7 % živali ugotovile, da jih ni ali pa niso upravičene do pomoči (1,56 % v letu 2004); pri posebni premiji za govedino je ta odstotek znašal 1,23 % (2,53 % v letu 2004), pri premijah za ovce in koze pa se je zmanjšal s 6,3 % v letu 2004 na 3,6 %.

| 5.9–5.10 | Komisija želi poudariti pozitiven trend v smeri nižjih stopenj napak v zahtevkih in prevelikih prijav za površino in živali ter meni, da je to posledica zelo pozitivnega učinka zadnjih reform SKP. |
| --- | --- |

5.9–5.10

Komisija želi poudariti pozitiven trend v smeri nižjih stopenj napak v zahtevkih in prevelikih prijav za površino in živali ter meni, da je to posledica zelo pozitivnega učinka zadnjih reform SKP.

Tabela 5.2 – Pomoč na površino, krmne površine in druge pridelke – vloge, preverjene na kraju samem v letu 2005 (plačilno leto 2006)

| Države članice | Vložene vloge | Preverjene vloge | Vloge z anomalijami | Naključno izbrani inšpekcijski pregledi | Naključno izbrani inšpekcijski pregledi z anomalijami |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število | Površina (ha) | Povprečna velikost (ha) | Število | % | Površina (ha) | % | Povprečna velikost (ha) | Število | % | Površina (ha) | % | Število | % | Površina (ha) | % | Število | % | Površina (ha) | % |
| Belgija | 43 430 | 1 057 350,81 | 24 | 2 930 | 6,7 | 119 400,66 | 11,3 | 41 | 609 | 20,8 | 541,54 | 0,5 | 687 | 23,4 | 14 490,60 | 12,1 | 107 | 15,6 | 75,39 | 0,5 |
| Danska | 69 474 | 2 733 746,86 | 39 | 4 150 | 6,0 | 173 452,08 | 6,3 | 42 | 1 273 | 30,7 | 1 217,04 | 0,7 | 889 | 21,4 | 30 148,98 | 17,4 | 291 | 32,7 | 230,86 | 0,8 |
| Nemčija | 386 237 | 16 825 485,63 | 44 | 21 968 | 5,7 | 1 223 309,75 | 7,3 | 56 | 10 088 | 45,9 | 7 021,09 | 0,6 | 4 949 | 22,5 | 232 854,01 | 19,0 | 2 386 | 48,2 | 1 980,38 | 0,9 |
| Irska | 129 187 | 4 830 161,00 | 37 | 7 695 | 6,0 | 349 026,00 | 7,2 | 45 | 1 863 | 24,2 | 2 227,00 | 0,6 | 1 422 | 18,5 | 54 115,09 | 15,5 | 400 | 28,1 | 514,48 | 1,0 |
| Italija | 662 539 | 8 412 971,00 | 13 | 38 760 | 5,9 | 949 459,22 | 11,3 | 24 | 4 087 | 10,5 | 9 176,00 | 1,0 | 9 631 | 24,8 | 116 336,77 | 12,3 | 1 074 | 11,2 | 1 761,90 | 1,5 |
| Luksemburg | 2 006 | 122 846,14 | 61 | 130 | 6,5 | 8 056,70 | 6,6 | 62 | 123 | 94,6 | 138,15 | 1,7 | 27 | 20,8 | 1 838,72 | 22,8 | 25 | 92,6 | 30,23 | 1,6 |
| Avstrija | 132 244 | 2 348 035,15 | 18 | 8 131 | 6,1 | 187 720,67 | 8,0 | 23 | 1 681 | 20,7 | 1 303,90 | 0,7 | 2 558 | 31,5 | 67 513,45 | 36,0 | 450 | 17,6 | 332,11 | 0,5 |
| Portugalska | 138 883 | 2 445 810,32 | 18 | 7 864 | 5,7 | 558 980,18 | 22,9 | 71 | 2 699 | 34,3 | 6 972,42 | 1,2 | 5 257 | 66,8 | 335 304,79 | 60,0 | 849 | 16,1 | 4 355,35 | 1,3 |
| Švedska | 84 454 | 3 171 490,67 | 38 | 5 247 | 6,2 | 201 003,62 | 6,3 | 38 | 2 472 | 47,1 | 2 832,65 | 1,4 | 1 871 | 35,7 | 77 435,86 | 38,5 | 833 | 44,5 | 687,06 | 0,9 |
| Združeno kraljestvo | 198 078 | 15 300 055,19 | 77 | 10 357 | 5,2 | 1 675 942,00 | 11,0 | 162 | 5 675 | 54,8 | 9 258,00 | 0,6 | 2 157 | 20,8 | 181 028,19 | 10,8 | 1 366 | 63,3 | 1 474,95 | 0,8 |
| Skupaj EU 10 v 2005
   (12) | 1 846 532 | 57 247 952,77 | 31 | 107 232 | 5,8 | 5 446 350,87 | 9,5 | 51 | 30 570 | 28,5 | 40 687,79 | 0,7 | 29 448 | 27,5 | 1 111 066,46 | 20,4 | 7 781 | 26,4 | 11 442,71 | 1,0 |
| Skupaj EU 10 v 2004 | 1 576 525 | 50 678 823,20 | 32 | 102 780 | 6,5 | 4 389 417,33 | 8,7 | 43 | 49 863 | 48,5 | 102 017,33 | 2,3 | 20 114 | 19,6 | 806 796,95 | 18,4 | 8 320 | 41,4 | 9 209,88 | 1,1 |
| Grčija | 318 768 | 4 111 168,74 | 13 | 38 503 | 12,1 | 1 239 442,18 | 30,1 | 32 | 12 003 | 31,2 | 29 577,44 | 2,4 | 7 318 | 19,0 | 78 555,17 | 6,3 | 1 425 | 19,5 | 2 080,74 | 2,6 |
| Španija | 451 929 | 16 441 131,63 | 36 | 42 912 | 9,5 | 1 873 231,00 | 11,4 | 44 | 17 002 | 39,6 | 44 205,00 | 2,4 | 8 788 | 20,5 | 339 989,80 | 18,1 | 3 189 | 36,3 | 4 297,20 | 1,3 |
| Francija | 391 787 | 25 481 183,83 | 65 | 22 425 | 5,7 | 1 791 403,51 | 7,0 | 80 | 10 467 | 46,7 | 12 305,08 | 0,7 | 5 152 | 23,0 | 376 748,88 | 21,0 | 518 | 10,1 | 603,88 | 0,2 |
| Nizozemska | 52 358 | 828 546,15 | 16 | 6 522 | 12,5 | 137 551,00 | 16,6 | 21 | 2 598 | 39,8 | 3 150,89 | 2,3 | 841 | 12,9 | 13 881,92 | 10,1 | 340 | 40,4 | 501,79 | 3,6 |
| Finska | 65 219 | 2 102 180,12 | 32 | 4 151 | 6,4 | 140 872,40 | 6,7 | 34 | 2 329 | 56,1 | 1 630,23 | 1,2 | 1 022 | 24,6 | 29 836,58 | 21,2 | 513 | 50,2 | 171,33 | 0,6 |
| Malta | 3 961 | 4 417,15 | 1 | 372 | 9,4 | 1 061,77 | 24,0 | 3 | 301 | 80,9 | 217,86 | 20,5 | 55 | 14,8 | 77,57 | 7,3 | 35 | 63,6 | 14,79 | 19,1 |
| Slovenija | 61 169 | 388 952,48 | 6 | 5 149 | 8,4 | 46 779,93 | 12,0 | 9 | 747 | 14,5 | 314,56 | 0,7 | 946 | 18,4 | 5 095,79 | 10,9 | 146 | 15,4 | 49,56 | 1,0 |
| Skupaj EU 7 v 2005
   (12) | 1 345 191 | 49 357 580,10 | 37 | 120 034 | 8,9 | 5 230 341,79 | 10,6 | 44 | 45 447 | 37,9 | 91 401,06 | 1,7 | 24 122 | 20,1 | 844 185,71 | 16,1 | 6 166 | 25,6 | 7 719,29 | 0,9 |
| Skupaj EU 17 v 2005 | 3 191 723 | 106 605 532,87 | 33 | 227 266 | 7,1 | 10 676 692,66 | 10,0 | 47 | 76 017 | 33,4 | 132 088,85 | 1,2 | 53 570 | 23,6 | 1 955 252,17 | 18,3 | 13 947 | 26,0 | 19 162,00 | 1,0 |
| Skupaj EU 15 v 2004 | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 480 | 42,3 | 187 358,00 | 2,0 | 33 644 | 15,2 | 1 386 255,27 | 14,8 | 11 268 | 33,5 | 19 893,13 | 1,4 |
| Skupaj EU 15 v 2003
   (13) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 | 58 241 | 25,3 | 1 928 924,38 | 17,1 | 20 766 | 35,7 | 29 445,65 | 1,5 |
| Skupaj EU 15 v 2002 | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 | 58 313 | 23,5 | 2 361 830,00 | 20,3 | 26 408 | 45,3 | 41 312,03 | 1,7 |
| Češka | 20 251 | 3 490 297,79 | 172 | 1 455 | 7,2 | 172 348,94 | 4,9 | 118 | 750 | 51,5 | 2 491,00 | 1,4 | 285 | 19,6 | 33 305,74 | 19,3 | 141 | 49,5 | 470,3 | 1,4 |
| Estonija | 19 136 | 846 403,60 | 44 | 1 353 | 7,1 | 176 583,74 | 20,9 | 131 | 927 | 68,5 | 5 685,48 | 3,2 | 227 | 16,8 | 5 824,79 | 3,3 | 152 | 67,0 | 337,3 | 5,8 |
| Ciper | 41 470 | 164 780,51 | 4 | 3 138 | 7,6 | 49 274,20 | 29,9 | 16 | 2 812 | 89,6 | 7 380,83 | 15,0 | 300 | 9,6 | 2 917,62 | 5,9 | 273 | 91,0 | 521,5 | 17,9 |
| Latvija | 78 781 | 1 498 451,19 | 19 | 6 124 | 7,8 | 382 704,18 | 25,5 | 62 | 3 233 | 52,8 | 11 084,54 | 2,9 | 911 | 14,9 | 12 425,20 | 3,2 | 471 | 51,7 | 539,5 | 4,3 |
| Litva | 225 402 | 2 568 705,71 | 11 | 12 337 | 5,5 | 278 460,87 | 10,8 | 23 | 4 622 | 37,5 | 7 927,10 | 2,8 | 3 044 | 24,7 | 35 505,47 | 12,8 | 1 236 | 40,6 | 1 426,3 | 4,0 |
| Madžarska | 205 293 | 5 048 877,59 | 25 | 14 536 | 7,1 | 304 023,96 | 6,0 | 21 | 3 983 | 27,4 | 6 159,56 | 2,0 | 3 537 | 24,3 | 102 525,46 | 33,7 | 1 346 | 38,1 | 2 157,2 | 2,1 |
| Poljska | 1 484 624 | 14 253 733,11 | 10 | 93 323 | 6,3 | 1 162 866,47 | 8,2 | 12 | 11 236 | 12,0 | 4 271,06 | 0,4 | 17 486 | 18,7 | 125 238,06 | 10,8 | 1 817 | 10,4 | 668,9 | 0,5 |
| Slovaška | 13 531 | 1 825 195,37 | 135 | 1 575 | 11,6 | 484 524,83 | 26,5 | 308 | 790 | 50,2 | 9 796,42 | 2,0 | 334 | 21,2 | 45 787,05 | 9,4 | 67 | 20,1 | 343,0 | 0,7 |
| Skupaj EU-8 v 2005 | 2 088 488 | 29 696 444,87 | 14 | 133 841 | 6,4 | 3 010 787 | 10,1 | 22 | 28 353 | 21,2 | 54 796 | 1,8 | 26 124 | 19,5 | 363 529,39 | 12,1 | 5 503 | 21,1 | 6 464,00 | 1,8 |
| Skupaj EU-10 v 2004
   (14) | 2 077 233 | 29 371 245,00 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 834 258,00 | 13,1 | 31 | 40 351 | 32,4 | 67 945,00 | 1,8 | 25 945 | 20,8 | 385 051,43 | 10,0 | 9 064 | 34,9 | 9 764,10 | 2,5 |
| Skupaj EU-25 v 2005 | 5 280 211 | 136 301 978 | 26 | 361 107 | 6,8 | 13 687 480 | 10,0 | 38 | 104 370 | 28,9 | 186 885 | 1,4 | 79 694 | 22,1 | 2 318 782 | 16,9 | 19 450 | 24,4 | 25 626 | 1,1 |
| Skupaj EU-25 v 2004 | 4 906 614 | 128 223 747 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 216 903 | 10,3 | 38 | 133 831 | 38,7 | 255 302,00 | 1,9 | 59 589 | 17,2 | 1 771 306,70 | 13,4 | 20 332 | 34,1 | 29 657,23 | 1,7 |
| Opomba 1: Daljinsko zaznavanje vključuje uporabo satelitskih ali letalskih posnetkov za preverjanje vlog IAKS.

  Opomba 2: Preizkušanje, opravljeno v letu N, se nanaša na plačila, izvršena v letu N + 1.

  Viri: Statistični podatki IAKS, ki so jih države članice sporočile GD AGRI.
  Letno poročilo o dejavnostih GD AGRI za leto 2006. |

Države članice

Vložene vloge

Preverjene vloge

Vloge z anomalijami

Naključno izbrani inšpekcijski pregledi

Naključno izbrani inšpekcijski pregledi z anomalijami

Število

Površina (ha)

Povprečna velikost (ha)

Število

%

Površina (ha)

%

Povprečna velikost (ha)

Število

%

Površina (ha)

%

Število

%

Površina (ha)

%

Število

%

Površina (ha)

%

Belgija

43 430

1 057 350,81

24

2 930

6,7

119 400,66

11,3

41

609

20,8

541,54

0,5

687

23,4

14 490,60

12,1

107

15,6

75,39

0,5

Danska

69 474

2 733 746,86

39

4 150

6,0

173 452,08

6,3

42

1 273

30,7

1 217,04

0,7

889

21,4

30 148,98

17,4

291

32,7

230,86

0,8

Nemčija

386 237

16 825 485,63

44

21 968

5,7

1 223 309,75

7,3

56

10 088

45,9

7 021,09

0,6

4 949

22,5

232 854,01

19,0

2 386

48,2

1 980,38

0,9

Irska

129 187

4 830 161,00

37

7 695

6,0

349 026,00

7,2

45

1 863

24,2

2 227,00

0,6

1 422

18,5

54 115,09

15,5

400

28,1

514,48

1,0

Italija

662 539

8 412 971,00

13

38 760

5,9

949 459,22

11,3

24

4 087

10,5

9 176,00

1,0

9 631

24,8

116 336,77

12,3

1 074

11,2

1 761,90

1,5

Luksemburg

2 006

122 846,14

61

130

6,5

8 056,70

6,6

62

123

94,6

138,15

1,7

27

20,8

1 838,72

22,8

25

92,6

30,23

1,6

Avstrija

132 244

2 348 035,15

18

8 131

6,1

187 720,67

8,0

23

1 681

20,7

1 303,90

0,7

2 558

31,5

67 513,45

36,0

450

17,6

332,11

0,5

Portugalska

138 883

2 445 810,32

18

7 864

5,7

558 980,18

22,9

71

2 699

34,3

6 972,42

1,2

5 257

66,8

335 304,79

60,0

849

16,1

4 355,35

1,3

Švedska

84 454

3 171 490,67

38

5 247

6,2

201 003,62

6,3

38

2 472

47,1

2 832,65

1,4

1 871

35,7

77 435,86

38,5

833

44,5

687,06

0,9

Združeno kraljestvo

198 078

15 300 055,19

77

10 357

5,2

1 675 942,00

11,0

162

5 675

54,8

9 258,00

0,6

2 157

20,8

181 028,19

10,8

1 366

63,3

1 474,95

0,8

Skupaj EU 10 v 2005
   (12)

1 846 532

57 247 952,77

31

107 232

5,8

5 446 350,87

9,5

51

30 570

28,5

40 687,79

0,7

29 448

27,5

1 111 066,46

20,4

7 781

26,4

11 442,71

1,0

Skupaj EU 10 v 2004

1 576 525

50 678 823,20

32

102 780

6,5

4 389 417,33

8,7

43

49 863

48,5

102 017,33

2,3

20 114

19,6

806 796,95

18,4

8 320

41,4

9 209,88

1,1

Grčija

318 768

4 111 168,74

13

38 503

12,1

1 239 442,18

30,1

32

12 003

31,2

29 577,44

2,4

7 318

19,0

78 555,17

6,3

1 425

19,5

2 080,74

2,6

Španija

451 929

16 441 131,63

36

42 912

9,5

1 873 231,00

11,4

44

17 002

39,6

44 205,00

2,4

8 788

20,5

339 989,80

18,1

3 189

36,3

4 297,20

1,3

Francija

391 787

25 481 183,83

65

22 425

5,7

1 791 403,51

7,0

80

10 467

46,7

12 305,08

0,7

5 152

23,0

376 748,88

21,0

518

10,1

603,88

0,2

Nizozemska

52 358

828 546,15

16

6 522

12,5

137 551,00

16,6

21

2 598

39,8

3 150,89

2,3

841

12,9

13 881,92

10,1

340

40,4

501,79

3,6

Finska

65 219

2 102 180,12

32

4 151

6,4

140 872,40

6,7

34

2 329

56,1

1 630,23

1,2

1 022

24,6

29 836,58

21,2

513

50,2

171,33

0,6

Malta

3 961

4 417,15

1

372

9,4

1 061,77

24,0

3

301

80,9

217,86

20,5

55

14,8

77,57

7,3

35

63,6

14,79

19,1

Slovenija

61 169

388 952,48

6

5 149

8,4

46 779,93

12,0

9

747

14,5

314,56

0,7

946

18,4

5 095,79

10,9

146

15,4

49,56

1,0

Skupaj EU 7 v 2005
   (12)

1 345 191

49 357 580,10

37

120 034

8,9

5 230 341,79

10,6

44

45 447

37,9

91 401,06

1,7

24 122

20,1

844 185,71

16,1

6 166

25,6

7 719,29

0,9

Skupaj EU 17 v 2005

3 191 723

106 605 532,87

33

227 266

7,1

10 676 692,66

10,0

47

76 017

33,4

132 088,85

1,2

53 570

23,6

1 955 252,17

18,3

13 947

26,0

19 162,00

1,0

Skupaj EU 15 v 2004

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 480

42,3

187 358,00

2,0

33 644

15,2

1 386 255,27

14,8

11 268

33,5

19 893,13

1,4

Skupaj EU 15 v 2003
   (13)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

58 241

25,3

1 928 924,38

17,1

20 766

35,7

29 445,65

1,5

Skupaj EU 15 v 2002

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

58 313

23,5

2 361 830,00

20,3

26 408

45,3

41 312,03

1,7

Češka

20 251

3 490 297,79

172

1 455

7,2

172 348,94

4,9

118

750

51,5

2 491,00

1,4

285

19,6

33 305,74

19,3

141

49,5

470,3

1,4

Estonija

19 136

846 403,60

44

1 353

7,1

176 583,74

20,9

131

927

68,5

5 685,48

3,2

227

16,8

5 824,79

3,3

152

67,0

337,3

5,8

Ciper

41 470

164 780,51

4

3 138

7,6

49 274,20

29,9

16

2 812

89,6

7 380,83

15,0

300

9,6

2 917,62

5,9

273

91,0

521,5

17,9

Latvija

78 781

1 498 451,19

19

6 124

7,8

382 704,18

25,5

62

3 233

52,8

11 084,54

2,9

911

14,9

12 425,20

3,2

471

51,7

539,5

4,3

Litva

225 402

2 568 705,71

11

12 337

5,5

278 460,87

10,8

23

4 622

37,5

7 927,10

2,8

3 044

24,7

35 505,47

12,8

1 236

40,6

1 426,3

4,0

Madžarska

205 293

5 048 877,59

25

14 536

7,1

304 023,96

6,0

21

3 983

27,4

6 159,56

2,0

3 537

24,3

102 525,46

33,7

1 346

38,1

2 157,2

2,1

Poljska

1 484 624

14 253 733,11

10

93 323

6,3

1 162 866,47

8,2

12

11 236

12,0

4 271,06

0,4

17 486

18,7

125 238,06

10,8

1 817

10,4

668,9

0,5

Slovaška

13 531

1 825 195,37

135

1 575

11,6

484 524,83

26,5

308

790

50,2

9 796,42

2,0

334

21,2

45 787,05

9,4

67

20,1

343,0

0,7

Skupaj EU-8 v 2005

2 088 488

29 696 444,87

14

133 841

6,4

3 010 787

10,1

22

28 353

21,2

54 796

1,8

26 124

19,5

363 529,39

12,1

5 503

21,1

6 464,00

1,8

Skupaj EU-10 v 2004
   (14)

2 077 233

29 371 245,00

14

124 668

6,0

3 834 258,00

13,1

31

40 351

32,4

67 945,00

1,8

25 945

20,8

385 051,43

10,0

9 064

34,9

9 764,10

2,5

Skupaj EU-25 v 2005

5 280 211

136 301 978

26

361 107

6,8

13 687 480

10,0

38

104 370

28,9

186 885

1,4

79 694

22,1

2 318 782

16,9

19 450

24,4

25 626

1,1

Skupaj EU-25 v 2004

4 906 614

128 223 747

26

345 696

7,0

13 216 903

10,3

38

133 831

38,7

255 302,00

1,9

59 589

17,2

1 771 306,70

13,4

20 332

34,1

29 657,23

1,7

Opomba 1: Daljinsko zaznavanje vključuje uporabo satelitskih ali letalskih posnetkov za preverjanje vlog IAKS.

Opomba 2: Preizkušanje, opravljeno v letu N, se nanaša na plačila, izvršena v letu N + 1.

Viri: Statistični podatki IAKS, ki so jih države članice sporočile GD AGRI.

Letno poročilo o dejavnostih GD AGRI za leto 2006.

Image

Tabela 5.3 – Inšpekcijski pregledi IAKS za premije za krave dojilje – Rezultati pregledov na kraju samem v letu 2005 (plačilno leto 2006)

| Države članice | Skupno število živali | Preverjene živali, delno zavrnjene | Preverjene živali, zavrnjene | Preverjene živali
  (naključni izbor) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Za katere je vložen zahtevek | Preverjenih | % | Število | % vseh živali, za katere je bil vložen zahtevek | Število | % vseh živali, za katere je bil vložen zahtevek | Število | % vseh preverjenih | % vseh živali, za katere je bil vložen zahtevek | Delno zavrnjene | % delno zavrnjenih | Zavrnjene | % zavrnjenih |
| Belgija | 397 513 | 35 506 | 8,9 | 126 | 0,4 | 317 | 0,9 | 5 071 | 14,3 | 1,3 | 35 | 0,7 | 36 | 0,7 |
| Grčija | 210 982 | 92 332 | 43,8 | 557 | 0,6 | 688 | 0,7 | 4 080 | 4,4 | 1,9 | 27 | 0,7 | 29 | 0,7 |
| Španija | 1 775 937 | 302 457 | 17,0 | 471 | 0,2 | 1 825 | 0,6 | 45 712 | 15,1 | 2,6 | 70 | 0,2 | 90 | 0,2 |
| Francija | 4 232 508 | 445 155 | 10,5 | 665 | 0,1 | 1 565 | 0,4 | 73 247 | 16,5 | 1,7 | 84 | 0,1 | 280 | 0,4 |
| Nizozemska | 72 344 | 12 047 | 16,7 | 17 | 0,1 | 358 | 3,0 | 2 310 | 19,2 | 3,2 | 3 | 0,1 | 43 | 1,9 |
| Avstrija | 550 638 | 56 238 | 10,2 | 336 | 0,6 | 517 | 0,9 | 8 462 | 15,0 | 1,5 | 32 | 0,4 | 35 | 0,4 |
| Portugalska | 422 430 | 86 825 | 20,6 | 442 | 0,5 | 1 201 | 1,4 | 11 003 | 12,7 | 2,6 | 83 | 0,8 | 83 | 0,8 |
| Finska | 46 311 | 7 072 | 36,0 | 36 | 0,5 | 97 | 1,4 | 1 454 | 20,6 | 3,1 | 6 | 0,4 | 6 | 0,4 |
| Malta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Slovenija | 88 781 | 13 009 | 14,7 | 662 | 5,1 | 692 | 5,3 | 2 337 | 18,0 | 2,6 | 121 | 5,2 | 121 | 5,2 |
| EU-10 | 7 797 444 | 1 050 641 | 13,5 | 3 312 | 0,3 | 7 260 | 0,7 | 153 676 | 14,6 | 2,0 | 461 | 0,3 | 723 | 0,5 |
| Viri: Statistični podatki IAKS, ki so jih države članice sporočile GD AGRI.
  Letno poročilo o dejavnostih – GD AGRI. |

Države članice

Skupno število živali

Preverjene živali, delno zavrnjene

Preverjene živali, zavrnjene

Preverjene živali

(naključni izbor)

Za katere je vložen zahtevek

Preverjenih

%

Število

% vseh živali, za katere je bil vložen zahtevek

Število

% vseh živali, za katere je bil vložen zahtevek

Število

% vseh preverjenih

% vseh živali, za katere je bil vložen zahtevek

Delno zavrnjene

% delno zavrnjenih

Zavrnjene

% zavrnjenih

Belgija

397 513

35 506

8,9

126

0,4

317

0,9

5 071

14,3

1,3

35

0,7

36

0,7

Grčija

210 982

92 332

43,8

557

0,6

688

0,7

4 080

4,4

1,9

27

0,7

29

0,7

Španija

1 775 937

302 457

17,0

471

0,2

1 825

0,6

45 712

15,1

2,6

70

0,2

90

0,2

Francija

4 232 508

445 155

10,5

665

0,1

1 565

0,4

73 247

16,5

1,7

84

0,1

280

0,4

Nizozemska

72 344

12 047

16,7

17

0,1

358

3,0

2 310

19,2

3,2

3

0,1

43

1,9

Avstrija

550 638

56 238

10,2

336

0,6

517

0,9

8 462

15,0

1,5

32

0,4

35

0,4

Portugalska

422 430

86 825

20,6

442

0,5

1 201

1,4

11 003

12,7

2,6

83

0,8

83

0,8

Finska

46 311

7 072

36,0

36

0,5

97

1,4

1 454

20,6

3,1

6

0,4

6

0,4

Malta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0,0

0

0,0

0

0,0

Slovenija

88 781

13 009

14,7

662

5,1

692

5,3

2 337

18,0

2,6

121

5,2

121

5,2

EU-10

7 797 444

1 050 641

13,5

3 312

0,3

7 260

0,7

153 676

14,6

2,0

461

0,3

723

0,5

Viri: Statistični podatki IAKS, ki so jih države članice sporočile GD AGRI.

Letno poročilo o dejavnostih – GD AGRI.

Image

Stanje v Grčiji

| 5.11 | Že peto leto zapored vsebujejo izjave generalnega direktorja pridržek glede nezadostnega izvajanja IAKS v Grčiji. Sodišče je za leto 2006 potrdilo, da se ključne kontrole še vedno niso izvajale, in sicer: obravnavanje zahtevkov, postopki inšpekcijskih pregledov, celovitost zbirke podatkov za živali in identifikacijski sistem zemljiških parcel (LPIS). Pod temi nezadovoljivimi pogoji kontrole se kmetom vsako leto izplača približno 850 milijonov EUR. Za obdobje 1996–2005 je Komisija sprejela popravke v skupni vrednosti 479 milijonov EUR, kar predstavlja približno 6 % prijavljenih odhodkov. Opravljeni so bili tudi popravki za suho grozdje. |
| --- | --- |

5.11

Že peto leto zapored vsebujejo izjave generalnega direktorja pridržek glede nezadostnega izvajanja IAKS v Grčiji. Sodišče je za leto 2006 potrdilo, da se ključne kontrole še vedno niso izvajale, in sicer: obravnavanje zahtevkov, postopki inšpekcijskih pregledov, celovitost zbirke podatkov za živali in identifikacijski sistem zemljiških parcel (LPIS). Pod temi nezadovoljivimi pogoji kontrole se kmetom vsako leto izplača približno 850 milijonov EUR. Za obdobje 1996–2005 je Komisija sprejela popravke v skupni vrednosti 479 milijonov EUR, kar predstavlja približno 6 % prijavljenih odhodkov. Opravljeni so bili tudi popravki za suho grozdje.

| 5.11 | Glede proračunskega leta 2006 (leto zahtevka 2005) so revizije potrdile stalno prisotnost pomembnih pomanjkljivosti v delovanju ključnih elementov IAKS v Grčiji, kot so obravnavanje zahtevkov, kakovost pregledov na kraju samem, kakovost zbirk podatkov za živali in zlasti identifikacijski sistem zemljiških parcel (Land Parcel Identification System). |
| --- | --- |

5.11

Glede proračunskega leta 2006 (leto zahtevka 2005) so revizije potrdile stalno prisotnost pomembnih pomanjkljivosti v delovanju ključnih elementov IAKS v Grčiji, kot so obravnavanje zahtevkov, kakovost pregledov na kraju samem, kakovost zbirk podatkov za živali in zlasti identifikacijski sistem zemljiških parcel (Land Parcel Identification System).

Da bi se zaščitili finančni interesi Skupnosti, bo Komisija še naprej izvajala intenziven revizijski program in Grčiji nalagala finančne popravke tako dolgo, dokler bo to potrebno.

Poleg tega Komisija pozorno spremlja in nadzoruje grški akcijski načrt, ki so ga pripravili grški organi na posebno zahtevo Komisije in v tesnem sodelovanju z njo, zato da se odpravijo navedene pomanjkljivosti. Akcijski načrt vsebuje natančne roke za izvedbo različnih ukrepov, ki naj bi začeli dajati prve rezultate v proračunskem letu 2007 (leto zahtevka 2006).

| 5.12 | Shema pomoči za suho grozdje določa, da morajo gojitelji proizvesti minimalno količino suhega grozdja na hektar (to je doseči morajo minimalni donos). Skoraj vsa pomoč (približno 115 milijonov EUR na leto) se izplača v Grčiji. |
| --- | --- |

5.12

Shema pomoči za suho grozdje določa, da morajo gojitelji proizvesti minimalno količino suhega grozdja na hektar (to je doseči morajo minimalni donos). Skoraj vsa pomoč (približno 115 milijonov EUR na leto) se izplača v Grčiji.

5.13

| 5.13 | Revizije Sodišča za DAS, opravljene v zadnjih letih, ter posebna revizija, izvedena v letu 2006, so pokazale, da so grški nacionalni organi od leta 1999 nepravilno uporabljali znižanja v zahtevah za minimalni donos za sultanine in korinte; ta znižanja zajemajo veliko večino področja suhega grozdja. Samo v letih 2002/2003, ko so velik del Grčije prizadele slabe vremenske razmere, so ta znižanja temeljila na ocenah škode, ki jih je opravila zavarovalnica, in so bila skladna s predpisi. V ostalih letih so o večini znižanj odločali nacionalni organi iz razlogov, ki niso povezani z naravnimi nesrečami (15). Posledica tega je bila, da so bila plačila izplačana pridelovalcem, ki niso izpolnili zahtev za minimalni donos (zlasti za sultanine – približno 50 % celotne pridelave) in ki jih ni prizadela naravna nesreča. |
| --- | --- |

Revizije Sodišča za DAS, opravljene v zadnjih letih, ter posebna revizija, izvedena v letu 2006, so pokazale, da so grški nacionalni organi od leta 1999 nepravilno uporabljali znižanja v zahtevah za minimalni donos za sultanine in korinte; ta znižanja zajemajo veliko večino področja suhega grozdja. Samo v letih 2002/2003, ko so velik del Grčije prizadele slabe vremenske razmere, so ta znižanja temeljila na ocenah škode, ki jih je opravila zavarovalnica, in so bila skladna s predpisi. V ostalih letih so o večini znižanj odločali nacionalni organi iz razlogov, ki niso povezani z naravnimi nesrečami (15). Posledica tega je bila, da so bila plačila izplačana pridelovalcem, ki niso izpolnili zahtev za minimalni donos (zlasti za sultanine – približno 50 % celotne pridelave) in ki jih ni prizadela naravna nesreča.

| 5.13 | Komisija je v zadnjih letih v Grčiji izvedla več obiskov v zvezi s shemo pomoči za suho grozdje in je seznanjena z opisanim razvojem dogodkov. V zadnjih nekaj letih so grški organi dodelili splošna odstopanja v obliki enotnih zmanjšanj obveznih proizvodnih količin za celotno Grčijo, ki so jih utemeljili s sklicevanjem na naravne nesreče in v manjšem obsegu na druge razloge. |
| --- | --- |

5.13

Komisija je v zadnjih letih v Grčiji izvedla več obiskov v zvezi s shemo pomoči za suho grozdje in je seznanjena z opisanim razvojem dogodkov. V zadnjih nekaj letih so grški organi dodelili splošna odstopanja v obliki enotnih zmanjšanj obveznih proizvodnih količin za celotno Grčijo, ki so jih utemeljili s sklicevanjem na naravne nesreče in v manjšem obsegu na druge razloge.

Komisija meni, da to ni v skladu z zakonodajo Skupnosti, zato je začela izvajati postopke preverjanja skladnosti na kraju samem.

| 5.14 | Komisija je sprejela pavšalne finančne popravke za napake v ključnih kontrolah za obdobje 1997–2002 (40 milijonov EUR). Za kasnejša leta popravki še niso bili predlagani in Komisija še ni določila obsega neupravičenih plačil, ki so lahko v primeru sultanin precejšnja. |
| --- | --- |

5.14

Komisija je sprejela pavšalne finančne popravke za napake v ključnih kontrolah za obdobje 1997–2002 (40 milijonov EUR). Za kasnejša leta popravki še niso bili predlagani in Komisija še ni določila obsega neupravičenih plačil, ki so lahko v primeru sultanin precejšnja.

| 5.14 | Postopki preverjanja skladnosti se izvajajo za preostala leta, glede na njeno vključitev v shemo enotnih plačil v letu 2008 pa Komisija namerava predlagati finančne popravke v dveh „paketih“ – prvi za leta, ki še niso popravljena (tj. 2003 do 2005) in po potrebi drugi za ostalo obdobje, pri čemer se bo zlasti upoštevalo, da odstopanja od zahteve po minimalnem donosu v zadnjih letih očitno niso bila dodeljena v skladu z zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

5.14

Postopki preverjanja skladnosti se izvajajo za preostala leta, glede na njeno vključitev v shemo enotnih plačil v letu 2008 pa Komisija namerava predlagati finančne popravke v dveh „paketih“ – prvi za leta, ki še niso popravljena (tj. 2003 do 2005) in po potrebi drugi za ostalo obdobje, pri čemer se bo zlasti upoštevalo, da odstopanja od zahteve po minimalnem donosu v zadnjih letih očitno niso bila dodeljena v skladu z zakonodajo Skupnosti.

Shema enotnega plačila (SEP)

Kaj je SEP in kako deluje?

| 5.15 | Kmetje v okviru sheme enotnega plačila niso plačani na podlagi tega, kaj pridelajo, ali na podlagi števila živali, ki jih imajo (16). Namesto tega morajo izvesti naslednje korake, če želijo prejeti pomoč v celoti: |
| --- | --- |

5.15

Kmetje v okviru sheme enotnega plačila niso plačani na podlagi tega, kaj pridelajo, ali na podlagi števila živali, ki jih imajo (16). Namesto tega morajo izvesti naslednje korake, če želijo prejeti pomoč v celoti:

| (a) | vložiti zahtevek za pravice za prvo leto (in v istem letu vložiti zahtevek za plačilo (en zahtevek), skupaj z izjavo o številu hektarjev, upravičenih do pomoči); |
| --- | --- |

(a)

vložiti zahtevek za pravice za prvo leto (in v istem letu vložiti zahtevek za plačilo (en zahtevek), skupaj z izjavo o številu hektarjev, upravičenih do pomoči);

| (b) | ko so pravice določene, vložiti zahtevek (vsako leto), v katerem navedejo število vseh hektarjev ter predvsem število hektarjev, upravičenih do pomoči iz SEP; |
| --- | --- |

(b)

ko so pravice določene, vložiti zahtevek (vsako leto), v katerem navedejo število vseh hektarjev ter predvsem število hektarjev, upravičenih do pomoči iz SEP;

| (c) | kmet mora svojo zemljo vzdrževati v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ter izpolnjevati več posebnih okoljskih zahtev (navzkrižna skladnost). |
| --- | --- |

(c)

kmet mora svojo zemljo vzdrževati v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ter izpolnjevati več posebnih okoljskih zahtev (navzkrižna skladnost).

5.16

| 5.16 | Za izpolnjevanje pogojev za SPS morajo kmetje najprej pridobiti „pravice“ (17). Nacionalni organi se odločijo za enega od modelov, predvidenih v zakonodaji EU (glej
  tabelo 5.4
  ), ter za vsakega kmeta izračunajo število in vrednost pravic. V historičnem modelu so vsakemu kmetu pravice dodeljene na podlagi povprečnega zneska prejete pomoči in obdelovane površine v referenčnem obdobju 2000 do 2002. V regionalnem modelu imajo vse pravice v regiji enako pavšalno vrednost in kmetu se dodeli pravica za vsak upravičen hektar, ki ga prijavi v prvem letu zahtevka. Hibridni model združuje historični element in pavšalni znesek, tako da se historični element, če je dinamičen, vsako leto zmanjša, dokler ne prevlada pavšalni sistem. |
| --- | --- |

Za izpolnjevanje pogojev za SPS morajo kmetje najprej pridobiti „pravice“ (17). Nacionalni organi se odločijo za enega od modelov, predvidenih v zakonodaji EU (glej
  tabelo 5.4
  ), ter za vsakega kmeta izračunajo število in vrednost pravic. V historičnem modelu so vsakemu kmetu pravice dodeljene na podlagi povprečnega zneska prejete pomoči in obdelovane površine v referenčnem obdobju 2000 do 2002. V regionalnem modelu imajo vse pravice v regiji enako pavšalno vrednost in kmetu se dodeli pravica za vsak upravičen hektar, ki ga prijavi v prvem letu zahtevka. Hibridni model združuje historični element in pavšalni znesek, tako da se historični element, če je dinamičen, vsako leto zmanjša, dokler ne prevlada pavšalni sistem.

| 5.16 | V okviru predpisov o shemi enotnega plačila (SEP) imajo države članice možnost pri odločitvi o uvedbi sistema v veliki meri uveljavljati svojo presojo glede na svoje posebne potrebe in namene. To velja za osnovno izbiro modela, pri čemer je bil regionalni model zasnovan kot možnost odstopanja od zgodovinskega modela, in za določitev posebnih predpisov o izvajanju izbranega modela. |
| --- | --- |

5.16

V okviru predpisov o shemi enotnega plačila (SEP) imajo države članice možnost pri odločitvi o uvedbi sistema v veliki meri uveljavljati svojo presojo glede na svoje posebne potrebe in namene. To velja za osnovno izbiro modela, pri čemer je bil regionalni model zasnovan kot možnost odstopanja od zgodovinskega modela, in za določitev posebnih predpisov o izvajanju izbranega modela.

Tabela 5.4 – Modeli SEP, ki so jih prevzele revidirane države članice

| Država članica | Uporabljen model | Upravičenci zahtevkov za neposredna plačila EU v letu vložitve zahtekov 2004 (18) | Vloge za SEP, vložene v letu 2005 (19) | 2005 v % 2004 (zaokroženo) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Število | Površina
  (1 000 ha) | Število (20) | Površina
  (1 000 ha) (21) | Število
  (%) | Površina (%) |
| Danska | Hibridni dinamični | 52 420 | 2 329,00 | 69 474 | 2 734,00 | 132,53 | 117,00 |
| Nemčija | Hibridni dinamični | 330 640 | 14 050,00 | 386 237 | 16 825,00 | 116,81 | 119,00 |
| Luksemburg | Hibridni statični | 1 970 | 122,00 | 2 006 | 123,00 | 101,83 | 101,00 |
| Švedska | Hibridni statični | 59 440 | 2 763,00 | 84 454 | 3 171,00 | 142,08 | 115,00 |
| Združeno kraljestvo |
| Združeno kraljestvo – Anglija | Hibridni dinamični | 70 031 | 7 425,00 | 116 500 | 8 248,00 | 166,00 | 111,00 |
| Združeno kraljestvo – Škotska | Historični | 19 596 | 4 358,00 | 21 669 | 4 606,00 | 111,00 | 106,00 |
| Združeno kraljestvo – Wales | Historični | 16 821 | 1 301,00 | 18 364 | 1 439,00 | 109,00 | 111,00 |
| Združeno kraljestvo – S. Irska | Hibridni statični | 24 962 | 1 017,00 | 41 545 | 1 007,00 | 166,00 | 99,00 |
| Skupaj | 575 880 | 33 365,00 | 740 249 | 38 153,00 | 129,00 | 114,00 |

Država članica

Uporabljen model

Upravičenci zahtevkov za neposredna plačila EU v letu vložitve zahtekov 2004 (18)

Vloge za SEP, vložene v letu 2005 (19)

2005 v % 2004 (zaokroženo)

Število

Površina

(1 000 ha)

Število (20)

Površina

(1 000 ha) (21)

Število

(%)

Površina (%)

Danska

Hibridni dinamični

52 420

2 329,00

69 474

2 734,00

132,53

117,00

Nemčija

Hibridni dinamični

330 640

14 050,00

386 237

16 825,00

116,81

119,00

Luksemburg

Hibridni statični

1 970

122,00

2 006

123,00

101,83

101,00

Švedska

Hibridni statični

59 440

2 763,00

84 454

3 171,00

142,08

115,00

Združeno kraljestvo

Združeno kraljestvo – Anglija

Hibridni dinamični

70 031

7 425,00

116 500

8 248,00

166,00

111,00

Združeno kraljestvo – Škotska

Historični

19 596

4 358,00

21 669

4 606,00

111,00

106,00

Združeno kraljestvo – Wales

Historični

16 821

1 301,00

18 364

1 439,00

109,00

111,00

Združeno kraljestvo – S. Irska

Hibridni statični

24 962

1 017,00

41 545

1 007,00

166,00

99,00

Skupaj

575 880

33 365,00

740 249

38 153,00

129,00

114,00

| 5.17 | Države članice morajo določiti nacionalno rezervo (22), iz katere dodelijo pravice novim kmetom, kmetom v posebnih razmerah in kmetom, na katere so vplivali programi za prestrukturiranje ali razvojni programi. |
| --- | --- |

5.17

Države članice morajo določiti nacionalno rezervo (22), iz katere dodelijo pravice novim kmetom, kmetom v posebnih razmerah in kmetom, na katere so vplivali programi za prestrukturiranje ali razvojni programi.

Cilji revizije

| 5.18 | Sodišče je revidiralo sisteme za določitev pravic v 10 državah članicah (23), ki so v letu 2005 uvedle SEP (plačila v letu 2006, proračunska zgornja meja v višini 15 088 milijonov EUR (24), 27 % vseh kmetijskih odhodkov) (25). |
| --- | --- |

5.18

Sodišče je revidiralo sisteme za določitev pravic v 10 državah članicah (23), ki so v letu 2005 uvedle SEP (plačila v letu 2006, proračunska zgornja meja v višini 15 088 milijonov EUR (24), 27 % vseh kmetijskih odhodkov) (25).

Cilji revizije so bili oceniti, ali:

| (a) | so nacionalne določbe, ki so jih sprejele države članice, skladne z zakonodajo EU, in ali so pravice pravilno izračunane; |
| --- | --- |

(a)

so nacionalne določbe, ki so jih sprejele države članice, skladne z zakonodajo EU, in ali so pravice pravilno izračunane;

| (b) | so države članice uvedle ustrezne administrativne postopke in zanesljivo notranjo kontrolo za pravilno, popolno in točno določitev in upravljanje plačilnih pravic; |
| --- | --- |

(b)

so države članice uvedle ustrezne administrativne postopke in zanesljivo notranjo kontrolo za pravilno, popolno in točno določitev in upravljanje plačilnih pravic;

| (c) | so države članice uvedle zanesljiv upravljavski in kontrolni sistem za obdelavo zahtevkov za SEP (26). |
| --- | --- |

(c)

so države članice uvedle zanesljiv upravljavski in kontrolni sistem za obdelavo zahtevkov za SEP (26).

Izračun in dodelitev pravic

| 5.19 | Pravilno izračunane in dodeljene pravice so predpogoj za pravilna plačila SEP. Posledica nepravilno določenih pravic bo preveliko ali premajhno plačilo v prvem letu ter tudi v vseh naslednjih letih, če napaka ne bo ugotovljena. |
| --- | --- |

5.19

Pravilno izračunane in dodeljene pravice so predpogoj za pravilna plačila SEP. Posledica nepravilno določenih pravic bo preveliko ali premajhno plačilo v prvem letu ter tudi v vseh naslednjih letih, če napaka ne bo ugotovljena.

Neizpolnjevanje predpisov

Pravilo desetih mesecev

| 5.20 | Zakonodaja Skupnosti določa, da mora biti zemljišče, prijavljeno za SEP, vlagatelju zahtevka vsako leto na razpolago najmanj 10 mesecev. V nasprotju s tem so bile v Združenem kraljestvu v okviru SEP pravice dodeljene in pomoč izplačana lastnikom zemljišč, ki se niso ukvarjali s kmetijstvom, ampak so večino leta dajali svojo zemljo v najem, kar pomeni, da niso izpolnjevali te zahteve. Na Severnem Irskem na primer je bilo takim lastnikom zemljišč dodeljenih več kot 176 000 pravic (v vrednosti 13,8 milijona EUR) (27). |
| --- | --- |

5.20

Zakonodaja Skupnosti določa, da mora biti zemljišče, prijavljeno za SEP, vlagatelju zahtevka vsako leto na razpolago najmanj 10 mesecev. V nasprotju s tem so bile v Združenem kraljestvu v okviru SEP pravice dodeljene in pomoč izplačana lastnikom zemljišč, ki se niso ukvarjali s kmetijstvom, ampak so večino leta dajali svojo zemljo v najem, kar pomeni, da niso izpolnjevali te zahteve. Na Severnem Irskem na primer je bilo takim lastnikom zemljišč dodeljenih več kot 176 000 pravic (v vrednosti 13,8 milijona EUR) (27).

| 5.20 | Treba je upoštevati splošno načelo nevezanosti. |
| --- | --- |

5.20

Treba je upoštevati splošno načelo nevezanosti.

Člen 33 Uredbe (ES) št. 1782/2003 določa, da imajo lahko dostop do sheme enotnega plačila le kmetje, določeni v členu 2(a) Uredbe.

Po regionalnem modelu, ki je bil sprejet kot odstopanje od zgodovinskega modela na prošnjo več držav članic, je dovoljeno plačevanje na podlagi celotne kmetijske površine, prijavljene v prvem letu zahtevka; ta razširitev zadeva predvsem travišča ter sadje in zelenjavo. Ta model dejansko pomeni, da pridobijo pravico novi upravičenci, ki prej niso prejemali neposredne podpore, če imajo med drugim na razpolago kmetijsko površino, če ohranjajo zemljišča v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ter če na njej opravljajo kmetijsko dejavnost v skladu z opredelitvijo iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1782/2003. To lahko vključuje lastnike zemljišč, vendar pa samo, če se ukvarjajo s kmetijsko dejavnostjo.

Res je, da mora imeti vlagatelj zemljišče, prijavljeno za SEP, na razpolago najmanj 10 mesecev. Če je v primerih, ki jih opisuje Sodišče, zemljišče lastniku na razpolago manj kot 10 mesecev, ni upravičeno do SEP. Komisija bo ukrepala z izvajanjem postopkov preverjanja skladnosti.

| 5.21 | Organi Združenega kraljestva menijo, da lahko lastniki zemljišč odvisno od pogojev najemne pogodbe izpolnjujejo pogoje za SEP in/ali pomoč za razvoj podeželja za zemljišče, ki ga ima v najemu in obdeluje najemnik. V skladu z zakonodajo EU pa ima pravico do plačil SEP in pomoči za razvoj podeželja le kmet, to je oseba, ki razpolaga z zemljiščem in na njem izvaja kmetijsko dejavnost. |
| --- | --- |

5.21

Organi Združenega kraljestva menijo, da lahko lastniki zemljišč odvisno od pogojev najemne pogodbe izpolnjujejo pogoje za SEP in/ali pomoč za razvoj podeželja za zemljišče, ki ga ima v najemu in obdeluje najemnik. V skladu z zakonodajo EU pa ima pravico do plačil SEP in pomoči za razvoj podeželja le kmet, to je oseba, ki razpolaga z zemljiščem in na njem izvaja kmetijsko dejavnost.

| 5.21 | Komisija se strinja z razlago ustrezne zakonodaje EU, ki jo je dalo Sodišče. |
| --- | --- |

5.21

Komisija se strinja z razlago ustrezne zakonodaje EU, ki jo je dalo Sodišče.

Eden od pogojev za upravičenost je opravljanje kmetijske dejavnosti.

Države članice morajo določiti, kdo velja za aktivnega kmeta (je upravičen do pravic). Če lastnik zemljišča nosi gospodarsko tveganje zaradi opravljanja kmetijske dejavnosti, ni izključeno, da se ga lahko obravnava, kot da „opravlja kmetijske dejavnosti“.

Konsolidacija pravic

| 5.22 | Zakonodaja EU določa oblikovanje referenčnih zneskov za kmete na območjih, kjer se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvojni programi, povezani z javnim posegom, ki so namenjeni preprečitvi opuščanja zemljišč in/ali kompenzaciji določene škode, ki jo utrpijo kmetje na navedenih območjih. Kadar je kmet tako izgubil zemljišče in ne more več aktivirati vseh svojih pravic, se te lahko konsolidirajo, se pravi zamenjajo za manj pravic z višjo vrednostjo. |
| --- | --- |

5.22

Zakonodaja EU določa oblikovanje referenčnih zneskov za kmete na območjih, kjer se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvojni programi, povezani z javnim posegom, ki so namenjeni preprečitvi opuščanja zemljišč in/ali kompenzaciji določene škode, ki jo utrpijo kmetje na navedenih območjih. Kadar je kmet tako izgubil zemljišče in ne more več aktivirati vseh svojih pravic, se te lahko konsolidirajo, se pravi zamenjajo za manj pravic z višjo vrednostjo.

5.23

| 5.23 | Nekatere države članice/pokrajine (Avstrija, Irska, Wales in Škotska) niso ravnale skladno z zakonodajo EU. To določbo so razširile na vse primere (28), ko je imel kmet v letu 2005 manj hektarjev kot pravic. Konsolidacija je bila odobrena z namenom, da bi bil referenčni znesek kmeta osredotočen na število pravic, ki je enako številu hektarjev v lasti, in da bi se mu tako omogočilo, da aktivira vse svoje pravice. Wales in Škotska sta uporabila to nepravilno vrsto konsolidacije le v prvem letu izvajanja SEP, medtem ko jo Avstrija in Irska še vedno uporabljata. V letu 2005 je bilo tako konsolidiranih več kot 200 000 ha. Učinek je ocenjen na 60 milijonov EUR na leto (29). |
| --- | --- |

Nekatere države članice/pokrajine (Avstrija, Irska, Wales in Škotska) niso ravnale skladno z zakonodajo EU. To določbo so razširile na vse primere (28), ko je imel kmet v letu 2005 manj hektarjev kot pravic. Konsolidacija je bila odobrena z namenom, da bi bil referenčni znesek kmeta osredotočen na število pravic, ki je enako številu hektarjev v lasti, in da bi se mu tako omogočilo, da aktivira vse svoje pravice. Wales in Škotska sta uporabila to nepravilno vrsto konsolidacije le v prvem letu izvajanja SEP, medtem ko jo Avstrija in Irska še vedno uporabljata. V letu 2005 je bilo tako konsolidiranih več kot 200 000 ha. Učinek je ocenjen na 60 milijonov EUR na leto (29).

| 5.23 | Postopek, ki ga je opisalo Sodišče, je Komisija že opredelila in se spremlja s postopki preverjanja skladnosti. |
| --- | --- |

5.23

Postopek, ki ga je opisalo Sodišče, je Komisija že opredelila in se spremlja s postopki preverjanja skladnosti.

| 5.24 | Na Severnem Irskem in v Angliji, ki sta uporabili hibridni model, se je učinek konsolidacije pojavil, ko so lahko kmetje v nasprotju z določbami Skupnosti (30) dodelitev pravic omejili na del upravičenega zemljišča, prijavljenega v svojem zahtevku za leto 2005. To je kmetom omogočilo, da so svoje historične referenčne zneske razdelili na manj hektarjev, se pravi, da se jim je dodelilo manj pravic z višjimi vrednostmi, lastniki zemljišč pa so tako lahko v lastnem imenu zahtevali pravice za zemljišče, ki so ga oddajali v najem kmetom. |
| --- | --- |

5.24

Na Severnem Irskem in v Angliji, ki sta uporabili hibridni model, se je učinek konsolidacije pojavil, ko so lahko kmetje v nasprotju z določbami Skupnosti (30) dodelitev pravic omejili na del upravičenega zemljišča, prijavljenega v svojem zahtevku za leto 2005. To je kmetom omogočilo, da so svoje historične referenčne zneske razdelili na manj hektarjev, se pravi, da se jim je dodelilo manj pravic z višjimi vrednostmi, lastniki zemljišč pa so tako lahko v lastnem imenu zahtevali pravice za zemljišče, ki so ga oddajali v najem kmetom.

| 5.24 | To vprašanje se bo spremljalo s postopki preverjanja skladnosti. |
| --- | --- |

5.24

To vprašanje se bo spremljalo s postopki preverjanja skladnosti.

Novi upravičenci

| 5.25 | Zakonodaja EU (31) omogoča dostop do SEP kmetu, opredeljenemu kot fizična ali pravna oseba, katere kmetijsko gospodarstvo se nahaja na ozemlju Skupnosti in ki opravlja kmetijsko dejavnost – proizvodnja, reja živali ali gojenje kmetijskih proizvodov ali ohranjanje zemljišča v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju. |
| --- | --- |

5.25

Zakonodaja EU (31) omogoča dostop do SEP kmetu, opredeljenemu kot fizična ali pravna oseba, katere kmetijsko gospodarstvo se nahaja na ozemlju Skupnosti in ki opravlja kmetijsko dejavnost – proizvodnja, reja živali ali gojenje kmetijskih proizvodov ali ohranjanje zemljišča v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju.

5.26

| 5.26 | Čeprav lahko vlagatelji izpolnjujejo pogoje za SEP zgolj z ohranjanjem svojih zemljišč v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju, pogoji za dostop niso bili enotno uporabljani po vsej Skupnosti. Luksemburg je na primer omejil dodelitev pravic na vlagatelje, ki dejansko upravljajo kmetijsko gospodarstvo z vsemi stroji in opremo, potrebnimi za neodvisno upravljanje. Vse druge države članice, ki so uporabljale regionalni ali hibridni model, so sprejele zahtevke od lastnikov zemljišč, ki so se obvezali, da bodo ohranjali svoja zemljišča v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ali da bodo poskrbeli, da se ohranjajo v takšnem stanju, tudi če niso imeli kmetijskih strojev ali opreme. |
| --- | --- |

Čeprav lahko vlagatelji izpolnjujejo pogoje za SEP zgolj z ohranjanjem svojih zemljišč v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju, pogoji za dostop niso bili enotno uporabljani po vsej Skupnosti. Luksemburg je na primer omejil dodelitev pravic na vlagatelje, ki dejansko upravljajo kmetijsko gospodarstvo z vsemi stroji in opremo, potrebnimi za neodvisno upravljanje. Vse druge države članice, ki so uporabljale regionalni ali hibridni model, so sprejele zahtevke od lastnikov zemljišč, ki so se obvezali, da bodo ohranjali svoja zemljišča v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ali da bodo poskrbeli, da se ohranjajo v takšnem stanju, tudi če niso imeli kmetijskih strojev ali opreme.

| 5.26 | Ob upoštevanju načela subsidiarnosti je konkretno izvajanje načela ohranjanja zemljišča v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju v pristojnosti držav članic. Zato v Evropski uniji ni enotnega izvajanja na tem področju. Luksemburg se je odločil za strožje predpise, ki so se mu zdeli primerni, vendar taki predpisi niso obvezni za druge države članice. Komisija ne nasprotuje taki rešitvi. |
| --- | --- |

5.26

Ob upoštevanju načela subsidiarnosti je konkretno izvajanje načela ohranjanja zemljišča v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju v pristojnosti držav članic. Zato v Evropski uniji ni enotnega izvajanja na tem področju. Luksemburg se je odločil za strožje predpise, ki so se mu zdeli primerni, vendar taki predpisi niso obvezni za druge države članice. Komisija ne nasprotuje taki rešitvi.

| 5.27 | Iz
  tabele 5.4
  je razvidno, da se je število upravičencev do neposredne pomoči znatno povečalo. Predvsem v regionalnem modelu, kjer so postale upravičene do pomoči vse travnate površine in zemljišča, na katerih se pridelujeta sadje in zelenjava, je SEP privedel do precejšnjega povečanja števila upravičencev in hektarjev, za katere se izplačuje neposredna pomoč. Med upravičenci je Sodišče opazilo tudi železniške družbe (Anglija), jahalne klube/klube za vzrejo konj (Nemčija in Švedska) ter golf klube/prostočasne klube in mestne svete (Danska in Anglija). |
| --- | --- |

5.27

Iz
  tabele 5.4
  je razvidno, da se je število upravičencev do neposredne pomoči znatno povečalo. Predvsem v regionalnem modelu, kjer so postale upravičene do pomoči vse travnate površine in zemljišča, na katerih se pridelujeta sadje in zelenjava, je SEP privedel do precejšnjega povečanja števila upravičencev in hektarjev, za katere se izplačuje neposredna pomoč. Med upravičenci je Sodišče opazilo tudi železniške družbe (Anglija), jahalne klube/klube za vzrejo konj (Nemčija in Švedska) ter golf klube/prostočasne klube in mestne svete (Danska in Anglija).

| 5.27 | Upravičenec je moral izpolnjevati merila za dodelitev pravic. Da bi pozneje lahko aktiviral pravico, mora imeti na razpolago upravičeno kmetijsko zemljo in na njej opravljati kmetijsko dejavnost. Če fizična ali pravna oseba izpolnjuje vse pogoje za upravičenost zemljišča, ki ga ima na razpolago in ga je prijavila, je to zemljišče upravičeno. Igrišča za golf kot taka niso upravičena. Prav tako je jasno, da je izključena na primer površina, ki se uporablja za igranje golfa ali druge prostočasne dejavnosti, ter da so upravičene le površine, ki se uporabljajo za kmetijsko dejavnost. Komisija nadalje spremlja primere, ki jih je ugotovilo Sodišče. |
| --- | --- |

5.27

Upravičenec je moral izpolnjevati merila za dodelitev pravic. Da bi pozneje lahko aktiviral pravico, mora imeti na razpolago upravičeno kmetijsko zemljo in na njej opravljati kmetijsko dejavnost. Če fizična ali pravna oseba izpolnjuje vse pogoje za upravičenost zemljišča, ki ga ima na razpolago in ga je prijavila, je to zemljišče upravičeno. Igrišča za golf kot taka niso upravičena. Prav tako je jasno, da je izključena na primer površina, ki se uporablja za igranje golfa ali druge prostočasne dejavnosti, ter da so upravičene le površine, ki se uporabljajo za kmetijsko dejavnost. Komisija nadalje spremlja primere, ki jih je ugotovilo Sodišče.

Stranski učinki SEP

| 5.28 | V hibridnem modelu temeljijo pravice, dodeljene lastnikom zemljišč, ki se ne ukvarjajo s kmetijstvom, izključno na pavšalnem regionalnem elementu SEP. Pri dinamični različici modela je vrednost takih elementov na začetku sicer nizka, vendar imajo ob koncu dinamične faze ti elementi mnogo višjo vrednost: vse pravice imajo na koncu enako vrednost. Neposredna pomoč EU se bo v veliki meri prerazporedila od tistih, ki se dejansko ukvarjajo s kmetijstvom, k lastnikom zemljišč, ki se jim bo vrednost pravic povečala za štirikrat na Danskem in v Nemčiji ter za desetkrat v Angliji. V Angliji je vrednost pavšalnega elementa pravic v letu 2005 znašala 28,20 EUR na hektar, nominalna vrednost vseh pravic pa bo v letu 2012 znašala približno 280 EUR na hektar (32). |
| --- | --- |

5.28

V hibridnem modelu temeljijo pravice, dodeljene lastnikom zemljišč, ki se ne ukvarjajo s kmetijstvom, izključno na pavšalnem regionalnem elementu SEP. Pri dinamični različici modela je vrednost takih elementov na začetku sicer nizka, vendar imajo ob koncu dinamične faze ti elementi mnogo višjo vrednost: vse pravice imajo na koncu enako vrednost. Neposredna pomoč EU se bo v veliki meri prerazporedila od tistih, ki se dejansko ukvarjajo s kmetijstvom, k lastnikom zemljišč, ki se jim bo vrednost pravic povečala za štirikrat na Danskem in v Nemčiji ter za desetkrat v Angliji. V Angliji je vrednost pavšalnega elementa pravic v letu 2005 znašala 28,20 EUR na hektar, nominalna vrednost vseh pravic pa bo v letu 2012 znašala približno 280 EUR na hektar (32).

| 5.28 | Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 5.20 v zvezi s pojmom regionalnega modela in njegovim pomenom za namene ohranitve. |
| --- | --- |

5.28

Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 5.20 v zvezi s pojmom regionalnega modela in njegovim pomenom za namene ohranitve.

Prvič, države članice same izberejo model. Tukaj opisan model vključuje tudi učinek prerazporeditve, ker je glede na pavšalno plačevanje za vse upravičene kmetijske površine: 1) razširjen tako, da vključuje tudi površine, za katere se prej ni prejemala pomoč, in 2) vključuje nekatere dodane individualne zgodovinske pravice (ki se razlikujejo med upravičenci in na hektar), ki so enakomerno porazdeljene na (razširjeno) površino.

Pravna ali fizična oseba, ki je izpolnjevala pogoje za upravičenost, je imela pravico prejemati enotno plačilo.

Učinek prerazporeditve

| 5.29 | Države članice lahko uporabijo tako imenovano klavzulo o nepričakovanih dobičkih (33), v skladu s katero se za kmeta, ki je svoje gospodarstvo ali del njega po referenčnem obdobju prodal ali za vsaj šest let oddal v najem, število pravic, ki mu pripadajo na podlagi pomoči med referenčnim obdobjem (34), zmanjša za do 90 %. Ta zmanjšanja se knjižijo v korist nacionalne rezerve. Za uporabo te klavzule so se odločili le Belgija, Danska, Italija, Luksemburg in Švedska (35). V drugih državah članicah lahko kmetje zadržijo vse svoje nepričakovane pravice. Nepričakovani dobički niso samo povečali prispevne stopnje, ki jo vsi kmetje plačujejo v nacionalno rezervo, ampak so povzročili tudi neenakopravno obravnavo kmetov v EU. |
| --- | --- |

5.29

Države članice lahko uporabijo tako imenovano klavzulo o nepričakovanih dobičkih (33), v skladu s katero se za kmeta, ki je svoje gospodarstvo ali del njega po referenčnem obdobju prodal ali za vsaj šest let oddal v najem, število pravic, ki mu pripadajo na podlagi pomoči med referenčnim obdobjem (34), zmanjša za do 90 %. Ta zmanjšanja se knjižijo v korist nacionalne rezerve. Za uporabo te klavzule so se odločili le Belgija, Danska, Italija, Luksemburg in Švedska (35). V drugih državah članicah lahko kmetje zadržijo vse svoje nepričakovane pravice. Nepričakovani dobički niso samo povečali prispevne stopnje, ki jo vsi kmetje plačujejo v nacionalno rezervo, ampak so povzročili tudi neenakopravno obravnavo kmetov v EU.

| 5.29 | Države članice imajo res možnost, da pod določenimi pogoji vrnejo pravice v nacionalno rezervo. Štiri države članice so to možnost izkoristile, druge pa ne. |
| --- | --- |

5.29

Države članice imajo res možnost, da pod določenimi pogoji vrnejo pravice v nacionalno rezervo. Štiri države članice so to možnost izkoristile, druge pa ne.

Kadar je izbrana ta možnost, je treba upoštevati določene pogoje (primerjaj člen 42(9) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in člen 10 Uredbe (ES) št. 795/2004). Klavzula o nepričakovanih dobičkih je za države članice neobvezna. Nepričakovani dobički so pogosto precej zmanjšani zaradi zasebnih pogodbenih klavzul, ker prodajalci brez zemlje ne morejo aktivirati pravice.

| 5.30 | Sodišče je ugotovilo, da so dodelitve iz naslova shem za nove kmete in naložbenih shem ustvarile precejšnje nenormalne dobičke, ki sodijo v področje uporabe klavzule o nepričakovanih dobičkih in zunaj njega. |
| --- | --- |

5.30

Sodišče je ugotovilo, da so dodelitve iz naslova shem za nove kmete in naložbenih shem ustvarile precejšnje nenormalne dobičke, ki sodijo v področje uporabe klavzule o nepričakovanih dobičkih in zunaj njega.

5.31

| 5.31 | Zakonodaja EU (36) državam članicam omogoča, da dodelijo referenčne zneske iz nacionalne rezerve novim kmetom (37), ki so začeli izvajati kmetijsko dejavnost po referenčnem obdobju. Na Škotskem je dobilo pravice več novih kmetov, čeprav vlagatelj zahtevka ni izpolnjeval meril za shemo za nove kmete (38). V enem primeru je kmet A maja 2004 prevzel gospodarstvo, za katerega sta bili prejšnjemu kmetu B dodeljeni 602 pravici, vredni 287 000 EUR v letu 2005. Kmet A je uspešno vložil zahtevek v okviru sheme za nove kmete iz nacionalne rezerve in prejel svoje pravice v vrednosti 111 000 EUR, za katere je prejel celotno plačilo v letu 2005. Kmet B je prijavil 410 (39) od svojih 602 pravic s 410 ha za ekstenziven pašnik, ki ga je vzel v najem več kot 300 kilometrov stran na škotskem višavju (40), kjer je imel 85 ovac. Za to novo kmetijsko dejavnost mu je bilo v letu 2005 izplačanih več kot 182 000 EUR. Kmeta A in B sta bila oba pravni osebi, ki sta do marca 2004 skupaj upravljala zadevno kmetijsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

Zakonodaja EU (36) državam članicam omogoča, da dodelijo referenčne zneske iz nacionalne rezerve novim kmetom (37), ki so začeli izvajati kmetijsko dejavnost po referenčnem obdobju. Na Škotskem je dobilo pravice več novih kmetov, čeprav vlagatelj zahtevka ni izpolnjeval meril za shemo za nove kmete (38). V enem primeru je kmet A maja 2004 prevzel gospodarstvo, za katerega sta bili prejšnjemu kmetu B dodeljeni 602 pravici, vredni 287 000 EUR v letu 2005. Kmet A je uspešno vložil zahtevek v okviru sheme za nove kmete iz nacionalne rezerve in prejel svoje pravice v vrednosti 111 000 EUR, za katere je prejel celotno plačilo v letu 2005. Kmet B je prijavil 410 (39) od svojih 602 pravic s 410 ha za ekstenziven pašnik, ki ga je vzel v najem več kot 300 kilometrov stran na škotskem višavju (40), kjer je imel 85 ovac. Za to novo kmetijsko dejavnost mu je bilo v letu 2005 izplačanih več kot 182 000 EUR. Kmeta A in B sta bila oba pravni osebi, ki sta do marca 2004 skupaj upravljala zadevno kmetijsko gospodarstvo.

| 5.31 | Kot je opisano, kmet A ni izpolnjeval pogojev za status novega kmeta in zato je treba preveriti dodelitev iz nacionalne rezerve. |
| --- | --- |

5.31

Kot je opisano, kmet A ni izpolnjeval pogojev za status novega kmeta in zato je treba preveriti dodelitev iz nacionalne rezerve.

Opisana praksa se spremlja s postopki preverjanja skladnosti.

| 5.32 | Preprost prenos gospodarstva med družinskimi člani med referenčnim obdobjem ali po njem je zadostoval za povečanje števila in vrednosti pravic, dodeljenih gospodarstvu. Na Irskem je kmet, ki je leta 2002 nehal kmetovati, svoje gospodarstvo oddal v najem sinu. Očetu so bile dodeljene pravice v vrednosti 38 000 EUR na podlagi premij, plačanih v letih 2000 in 2001. Njegov sin je bil odobren kot novi kmet in so mu bile dodeljene pravice v vrednosti 87 000 EUR na podlagi premij, plačanih v letu 2002. V letu 2005 je oče svoja zemljišča in svoje pravice brezplačno prenesel na sina, ki je imel na koncu pravice v vrednosti 125 000 EUR. Brez prenosa bi bile za gospodarstvo dodeljene pravice v vrednosti 67 800 EUR. |
| --- | --- |

5.32

Preprost prenos gospodarstva med družinskimi člani med referenčnim obdobjem ali po njem je zadostoval za povečanje števila in vrednosti pravic, dodeljenih gospodarstvu. Na Irskem je kmet, ki je leta 2002 nehal kmetovati, svoje gospodarstvo oddal v najem sinu. Očetu so bile dodeljene pravice v vrednosti 38 000 EUR na podlagi premij, plačanih v letih 2000 in 2001. Njegov sin je bil odobren kot novi kmet in so mu bile dodeljene pravice v vrednosti 87 000 EUR na podlagi premij, plačanih v letu 2002. V letu 2005 je oče svoja zemljišča in svoje pravice brezplačno prenesel na sina, ki je imel na koncu pravice v vrednosti 125 000 EUR. Brez prenosa bi bile za gospodarstvo dodeljene pravice v vrednosti 67 800 EUR.

| 5.32 | Če bi bil prenos opravljen v referenčnem obdobju, bi bili za isto površino zemlje ustvarjeni dve pravici. Opisana okoliščina je nastala, ker se ni zaključilo referenčno obdobje (2000–2002) za očeta in sina, v katerem sta lahko oba pridobila pravice za isto površino. |
| --- | --- |

5.32

Če bi bil prenos opravljen v referenčnem obdobju, bi bili za isto površino zemlje ustvarjeni dve pravici. Opisana okoliščina je nastala, ker se ni zaključilo referenčno obdobje (2000–2002) za očeta in sina, v katerem sta lahko oba pridobila pravice za isto površino.

Opisana praksa se spremlja s postopki preverjanja skladnosti.

Večje pravice zaradi naložb

| 5.33 | Pravice iz nacionalne rezerve se lahko dodelijo tudi kmetom, ki so izvedli naložbe v proizvodno zmogljivost ali kupili zemljišča. Na Škotskem je bila dodelitev za naložbo nesorazmerna z izvedeno naložbo. Neki kmet je na primer investiral v 1 802 ha zemljišča, ki se nahaja na območju z izrazito omejenimi možnostmi, vendar se je dodelitev za naložbo izračunala na podlagi mnogo višje regionalne povprečne vrednosti za druga zemljišča. Prejel je pravice v vrednosti 417 966 EUR. Na Severnem Irskem so bile kmetu dodeljene pravice v vrednosti 109 000 EUR. Po referenčnem obdobju je prenesel več kot 600 govedi na gospodarstvo družinskega člana, ki mu je bilo v okviru naložbene sheme dodeljenih 140 000 EUR za iste živali. |
| --- | --- |

5.33

Pravice iz nacionalne rezerve se lahko dodelijo tudi kmetom, ki so izvedli naložbe v proizvodno zmogljivost ali kupili zemljišča. Na Škotskem je bila dodelitev za naložbo nesorazmerna z izvedeno naložbo. Neki kmet je na primer investiral v 1 802 ha zemljišča, ki se nahaja na območju z izrazito omejenimi možnostmi, vendar se je dodelitev za naložbo izračunala na podlagi mnogo višje regionalne povprečne vrednosti za druga zemljišča. Prejel je pravice v vrednosti 417 966 EUR. Na Severnem Irskem so bile kmetu dodeljene pravice v vrednosti 109 000 EUR. Po referenčnem obdobju je prenesel več kot 600 govedi na gospodarstvo družinskega člana, ki mu je bilo v okviru naložbene sheme dodeljenih 140 000 EUR za iste živali.

| 5.33 | Države članice imajo možnost, da same določajo, kdaj bodo izvajale naložbeno klavzulo za dodelitev pravic. Vendar pa mora dodelitev plačilne pravice temeljiti na objektivnih merilih in zagotoviti enako obravnavo kmetov. |
| --- | --- |

5.33

Države članice imajo možnost, da same določajo, kdaj bodo izvajale naložbeno klavzulo za dodelitev pravic. Vendar pa mora dodelitev plačilne pravice temeljiti na objektivnih merilih in zagotoviti enako obravnavo kmetov.

Opisana praksa se spremlja s postopki preverjanja skladnosti.

| 5.34 | Do sredine leta 2003 so postale javnosti znane značilnosti reforme, vključno s shemo, ki predvideva dodelitve za vlagatelje. V Združenem kraljestvu je 10-odstotno povečanje prihodka veljalo za zadosten dokaz o naložbi. Paradoksalno je, da so kmetje lahko izpolnili to merilo za naložbo tako, da so povečali število zaklanih govedi v letu 2002 (to je zmanjšanje staleža). Posledično se je pojavilo veliko povpraševanje po premijah za govedo. Na Severnem Irskem na primer je bilo število živali, za katere je bil vložen zahtevek za posebno premijo za govedino in klavno premijo, v letu 2004 več kot za 20 % višje od povprečja za obdobje 2000–2002. Zato je bilo vlagateljem dodeljenih več kot 82 % (10,5 milijona EUR) dodelitev iz nacionalne rezerve. Enak pojav je bil opažen na Škotskem in v Angliji (85 % (34,4 milijona EUR) oziroma 78 % (94 milijonov EUR)). Zaradi tega povpraševanja po premijah in neizvajanja klavzule o nepričakovanih dobičkih je prispevna stopnja v nacionalno rezervo presegla 3 %. |
| --- | --- |

5.34

Do sredine leta 2003 so postale javnosti znane značilnosti reforme, vključno s shemo, ki predvideva dodelitve za vlagatelje. V Združenem kraljestvu je 10-odstotno povečanje prihodka veljalo za zadosten dokaz o naložbi. Paradoksalno je, da so kmetje lahko izpolnili to merilo za naložbo tako, da so povečali število zaklanih govedi v letu 2002 (to je zmanjšanje staleža). Posledično se je pojavilo veliko povpraševanje po premijah za govedo. Na Severnem Irskem na primer je bilo število živali, za katere je bil vložen zahtevek za posebno premijo za govedino in klavno premijo, v letu 2004 več kot za 20 % višje od povprečja za obdobje 2000–2002. Zato je bilo vlagateljem dodeljenih več kot 82 % (10,5 milijona EUR) dodelitev iz nacionalne rezerve. Enak pojav je bil opažen na Škotskem in v Angliji (85 % (34,4 milijona EUR) oziroma 78 % (94 milijonov EUR)). Zaradi tega povpraševanja po premijah in neizvajanja klavzule o nepričakovanih dobičkih je prispevna stopnja v nacionalno rezervo presegla 3 %.

| 5.34 | Države članice imajo možnost, da same določajo, kako bodo izvajale naložbeno klavzulo. Vendar pa opisana razlaga „naložbe“ ni vključena v ustrezni zakonodaji Skupnosti. |
| --- | --- |

5.34

Države članice imajo možnost, da same določajo, kako bodo izvajale naložbeno klavzulo. Vendar pa opisana razlaga „naložbe“ ni vključena v ustrezni zakonodaji Skupnosti.

Zakonodaja EU resnično navaja povečanje proizvodne zmogljivosti in nakup zemljišča, vendar povečanje dohodka v nekaterih primerih (kot je opisano) ne izraža nujno povečanja proizvodne zmogljivosti.

Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 5.29 o neuporabljanju klavzule o nepričakovanih dobičkih.

To vprašanje se spremlja s postopki preverjanja skladnosti.

Aktiviranje pravic in plačil

Splošna kakovost upravljavskega in kontrolnega sistema primerna

| 5.35 | V letu 2005 so na upravljavske in kontrolne sisteme, ki so jih države članice uporabljale za obdelavo zahtevkov kmetov, vplivale tri pomembne spremembe: uvedba obveznega geografskega informacijskega sistema (GIS), nov sistem za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic ter uvedba obveznih pregledov v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Revizija Sodišča je zajela prva dva elementa. Za podrobne pripombe in splošno oceno glej
  Prilogo 5.2
  . |
| --- | --- |

5.35

V letu 2005 so na upravljavske in kontrolne sisteme, ki so jih države članice uporabljale za obdelavo zahtevkov kmetov, vplivale tri pomembne spremembe: uvedba obveznega geografskega informacijskega sistema (GIS), nov sistem za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic ter uvedba obveznih pregledov v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Revizija Sodišča je zajela prva dva elementa. Za podrobne pripombe in splošno oceno glej
  Prilogo 5.2
  .

5.36

| 5.36 | Na Škotskem je sistem za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic nepopoln, saj prenosov pravic ne evidentira pravilno niti ne omogoča spremljanja obveznosti glede minimalne aktivacije (41). V več državah članicah je bil izračun plačila nepravilen, kadar območje, ugotovljeno po kontroli, ni zadostovalo za aktiviranje vseh pravic, ki jih je kmet prijavil. |
| --- | --- |

Na Škotskem je sistem za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic nepopoln, saj prenosov pravic ne evidentira pravilno niti ne omogoča spremljanja obveznosti glede minimalne aktivacije (41). V več državah članicah je bil izračun plačila nepravilen, kadar območje, ugotovljeno po kontroli, ni zadostovalo za aktiviranje vseh pravic, ki jih je kmet prijavil.

| 5.36 | Komisija bo spremljala te domnevne pomanjkljivosti s postopki preverjanja skladnosti. |
| --- | --- |

5.36

Komisija bo spremljala te domnevne pomanjkljivosti s postopki preverjanja skladnosti.

Velike zamude pri določanju pravic in izvajanju plačil

| 5.37 | V vseh obiskanih državah članicah (razen Portugalske in Belgije) so bile dokončne pravice delno ali v celoti dodeljene po izteku zakonskega roka, ki je 31. decembra 2005 (v vrednosti več kot 8,3 milijarde EUR). Nekatere države članice zato niso mogle izvesti plačil vsem kmetom do 30. junija 2006. Ta težava je bila še posebej izrazita v Angliji. |
| --- | --- |

5.37

V vseh obiskanih državah članicah (razen Portugalske in Belgije) so bile dokončne pravice delno ali v celoti dodeljene po izteku zakonskega roka, ki je 31. decembra 2005 (v vrednosti več kot 8,3 milijarde EUR). Nekatere države članice zato niso mogle izvesti plačil vsem kmetom do 30. junija 2006. Ta težava je bila še posebej izrazita v Angliji.

| 5.37 | Na splošno pozna ugotovitev ni povzročila zamude v izplačilih SEP kmetom. V primeru kršenja se bodo uporabili predpisi, kot so določeni v Uredbi (ES) št. 883/2006, zlasti v členu 9 Uredbe. Znižanja zaradi poznih izplačil v letu 2006 se bodo uporabila le v Angliji. |
| --- | --- |

5.37

Na splošno pozna ugotovitev ni povzročila zamude v izplačilih SEP kmetom. V primeru kršenja se bodo uporabili predpisi, kot so določeni v Uredbi (ES) št. 883/2006, zlasti v členu 9 Uredbe. Znižanja zaradi poznih izplačil v letu 2006 se bodo uporabila le v Angliji.

Preplačila

| 5.38 | Revizija Sodišča na ravni končnega upravičenca je med 54 preizkušenimi naključno izbranimi plačili odkrila 13 primerov (24 %), pri katerih je bila za izračun števila pravic upoštevana nepravilna površina in/ali neupravičena površina. Razlike v površini so znašale od 0,35 % do 6,92 %, vendar je skupni finančni učinek omejen. Kljub temu je treba opozoriti, da imajo lahko v okviru dinamičnega modela celo zelo majhne napake pomemben vpliv na prihodnja plačila (glej odstavek 5.28). |
| --- | --- |

5.38

Revizija Sodišča na ravni končnega upravičenca je med 54 preizkušenimi naključno izbranimi plačili odkrila 13 primerov (24 %), pri katerih je bila za izračun števila pravic upoštevana nepravilna površina in/ali neupravičena površina. Razlike v površini so znašale od 0,35 % do 6,92 %, vendar je skupni finančni učinek omejen. Kljub temu je treba opozoriti, da imajo lahko v okviru dinamičnega modela celo zelo majhne napake pomemben vpliv na prihodnja plačila (glej odstavek 5.28).

| 5.38 | Sodišče se strinja, da zasnova in izvajanje sheme enotnega plačila omejujeta tveganje nepravilnih plačil (glej odstavek 5.66). |
| --- | --- |

5.38

Sodišče se strinja, da zasnova in izvajanje sheme enotnega plačila omejujeta tveganje nepravilnih plačil (glej odstavek 5.66).

Shema enotnega plačila na površino (SEPP)

| 5.39 | Glavna razlika med SEPP in SEP je v tem, da se pri prvem ne določajo „pravice“. Za vsak hektar upravičenega zemljišča se plača enoten znesek. Osem držav članic, ki uporabljajo SEPP (42), bo moralo v primernem času prevzeti SEP. |
| --- | --- |

5.39

Glavna razlika med SEPP in SEP je v tem, da se pri prvem ne določajo „pravice“. Za vsak hektar upravičenega zemljišča se plača enoten znesek. Osem držav članic, ki uporabljajo SEPP (42), bo moralo v primernem času prevzeti SEP.

5.40

| 5.40 | Za leto 2006 je bila obravnava SEPP dokončana z obiskom ostalih treh novih držav članic, ki uporabljajo shemo (Estonija, Ciper in Latvija) (43), in drugim obiskom treh držav članic (Litva, Madžarska in Poljska). Skupaj je bilo na ravni končnega upravičenca preizkušenih 24 plačil. |
| --- | --- |

Za leto 2006 je bila obravnava SEPP dokončana z obiskom ostalih treh novih držav članic, ki uporabljajo shemo (Estonija, Ciper in Latvija) (43), in drugim obiskom treh držav članic (Litva, Madžarska in Poljska). Skupaj je bilo na ravni končnega upravičenca preizkušenih 24 plačil.

5.41

| 5.41 | V Estoniji so štirje revidirani upravičenci prejeli plačilo za večjo površino, kot je bila izmerjena na kraju samem (povprečno za 4,6 %), in estonski organi niso mogli utemeljiti številke za izračun koeficienta znižanja, ki so ga uporabili (3,51 %) (44). Na Cipru so še vedno pomanjkljivosti v sistemu zemljiške knjige (ta je iz leta 1926 in ne odraža sprememb naravnih meja njiv, ki so se od takrat pojavile), kar je razlog za dve relativno veliki razliki v površini, ki sta bili ugotovljeni (7,26 % in 18,7 %). Na Madžarskem je bil koeficient znižanja napačno izračunan, kar je povzročilo sistematična preplačila v višini 1,62 %. |
| --- | --- |

V Estoniji so štirje revidirani upravičenci prejeli plačilo za večjo površino, kot je bila izmerjena na kraju samem (povprečno za 4,6 %), in estonski organi niso mogli utemeljiti številke za izračun koeficienta znižanja, ki so ga uporabili (3,51 %) (44). Na Cipru so še vedno pomanjkljivosti v sistemu zemljiške knjige (ta je iz leta 1926 in ne odraža sprememb naravnih meja njiv, ki so se od takrat pojavile), kar je razlog za dve relativno veliki razliki v površini, ki sta bili ugotovljeni (7,26 % in 18,7 %). Na Madžarskem je bil koeficient znižanja napačno izračunan, kar je povzročilo sistematična preplačila v višini 1,62 %.

| 5.41 | V zvezi z Estonijo je Komisija v letu 2005 izvedla revizijo IAKS, ki ni pokazala večjih pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

5.41

V zvezi z Estonijo je Komisija v letu 2005 izvedla revizijo IAKS, ki ni pokazala večjih pomanjkljivosti.

Ugotovitve Sodišča so skladne s stopnjo napak, ki jo je Estonija sporočila Komisiji.

Glede Cipra se Komisija strinja z ugotovitvami Sodišča. Pomanjkljivosti se spremljajo s postopkom preverjanja skladnosti. Po reviziji v letu 2005 se za Ciper načrtuje dodatna revizija IAKS v drugi polovici leta 2007. Poleg tega je Komisija glede na naravo pomanjkljivosti zaprosila ciprske organe, da nemudoma sprejmejo ukrepe za odpravo teh pomanjkljivosti.

Kar zadeva Madžarsko, bo Komisija preučila ugotovitve Sodišča ob upoštevanju odgovora Madžarske in jih po potrebi spremljala s postopki preverjanja skladnosti.

Razvoj podeželja

Odhodki Jamstvenega oddelka EKUJS

| 5.42 | Odhodki Jamstvenega oddelka EKUJS za razvoj podeželja so v letu 2006 znašali 5 623 milijonov EUR (45). To zajema porabo za številne ukrepe, kot so kmetijsko-okoljski programi, kompenzacijski zneski za kmetovanje v območjih z omejenimi možnostmi, naložbe v kmetije in infrastruktura na podeželskih območjih. |
| --- | --- |

5.42

Odhodki Jamstvenega oddelka EKUJS za razvoj podeželja so v letu 2006 znašali 5 623 milijonov EUR (45). To zajema porabo za številne ukrepe, kot so kmetijsko-okoljski programi, kompenzacijski zneski za kmetovanje v območjih z omejenimi možnostmi, naložbe v kmetije in infrastruktura na podeželskih območjih.

5.43

| 5.43 | Revizija Sodišča je zajela administrativne in kontrolne postopke ter revizijo 25 plačil na ravni končnega upravičenca v osmih državah članicah. |
| --- | --- |

Revizija Sodišča je zajela administrativne in kontrolne postopke ter revizijo 25 plačil na ravni končnega upravičenca v osmih državah članicah.

5.44

| 5.44 | Sodišče je med revizijo pri kmetijsko-okoljskih programih ugotovilo visoko stopnjo napak tako po naravi kot po znesku. Plačila v okviru teh programov so odvisna od spoštovanja (pogosto zapletenih) pogojev, kot so upoštevanje dobre kmetijske prakse. Sodišče je v sedmih od osmih revidiranih primerov ugotovilo, da kmetje niso izpolnili svojih obveznosti ali da organi nekaterih pogojev niso učinkovito preverili. |
| --- | --- |

Sodišče je med revizijo pri kmetijsko-okoljskih programih ugotovilo visoko stopnjo napak tako po naravi kot po znesku. Plačila v okviru teh programov so odvisna od spoštovanja (pogosto zapletenih) pogojev, kot so upoštevanje dobre kmetijske prakse. Sodišče je v sedmih od osmih revidiranih primerov ugotovilo, da kmetje niso izpolnili svojih obveznosti ali da organi nekaterih pogojev niso učinkovito preverili.

| 5.44 | Komisija meni, da visoka stopnja napak v kmetijsko-okoljskih ukrepih, ki jih je ugotovilo Sodišče, ni značilna za vse odhodke za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

5.44

Komisija meni, da visoka stopnja napak v kmetijsko-okoljskih ukrepih, ki jih je ugotovilo Sodišče, ni značilna za vse odhodke za razvoj podeželja.

Kar zadeva kmetijsko-okoljske ukrepe, Komisija meni, da je njihov nadzor precej zapleten, vendar se na splošno priznava, da je cilj teh ukrepov vključiti okoljska vprašanja v kmetijstvo in da imajo dodano vrednost.

Pri sedmih od osmih primerov, ki jih je navedlo Sodišče, je bilo neizpolnjevanje kmetijsko-okoljskih zavez večinoma bodisi delno ali pa je imelo omejen učinek.

Komisija je ustanovila celovit program za revizijo nacionalnih upravljavskih in kontrolnih sistemov za kmetijsko-okoljske ukrepe.

| 5.45 | V dveh primerih Sodišče ni moglo izraziti mnenja, ker ni bilo dovolj dokazov v podporo plačila upravičencem. V enem primeru ni bilo mogoče preveriti resničnosti naložbe, v drugem pa ni bilo mogoče ugotoviti povezave med prijavljenimi odhodki (subvencija obrestne mere za posojila) in finančnimi koristmi za kmete. |
| --- | --- |

5.45

V dveh primerih Sodišče ni moglo izraziti mnenja, ker ni bilo dovolj dokazov v podporo plačila upravičencem. V enem primeru ni bilo mogoče preveriti resničnosti naložbe, v drugem pa ni bilo mogoče ugotoviti povezave med prijavljenimi odhodki (subvencija obrestne mere za posojila) in finančnimi koristmi za kmete.

| 5.45 | Komisija bo spremljala te primere s postopki preverjanja skladnosti. |
| --- | --- |

5.45

Komisija bo spremljala te primere s postopki preverjanja skladnosti.

Prehodni instrument za razvoj podeželja (TRDI)

| 5.46 | Za obdobje 2004–2006 je bila v EU-10 na voljo podpora za razvoj podeželja v okviru „prehodnega instrumenta za razvoj podeželja“, iz katerega je bilo v letu 2006 izplačanih 2 116 milijonov EUR. Sodišče je revidiralo sisteme v dveh državah članicah – Latviji in Madžarski. V Latviji ni bila odkrita nobena težava. |
| --- | --- |

5.46

Za obdobje 2004–2006 je bila v EU-10 na voljo podpora za razvoj podeželja v okviru „prehodnega instrumenta za razvoj podeželja“, iz katerega je bilo v letu 2006 izplačanih 2 116 milijonov EUR. Sodišče je revidiralo sisteme v dveh državah članicah – Latviji in Madžarski. V Latviji ni bila odkrita nobena težava.

5.47

| 5.47 | Na Madžarskem so bile z revizijo ugotovljene pomanjkljivosti v upravljavskem in kontrolnem sistemu za finančno najpomembnejši ukrep – kmetijsko-okoljski programi (72,6 milijona EUR). Na primer: pregledi na kraju samem se v letu 2005 niso izvajali v vsem letu, temveč po glavni žetvi (zaradi tega veliko pogojev sploh ni bilo preverjenih); parcel ni bilo vedno mogoče zanesljivo in posamezno identificirati; pogoj glede največje gostote živine ni bil preverjen v okviru navzkrižnih pregledov v IAKS (v zbirkah podatkov o živalih). |
| --- | --- |

Na Madžarskem so bile z revizijo ugotovljene pomanjkljivosti v upravljavskem in kontrolnem sistemu za finančno najpomembnejši ukrep – kmetijsko-okoljski programi (72,6 milijona EUR). Na primer: pregledi na kraju samem se v letu 2005 niso izvajali v vsem letu, temveč po glavni žetvi (zaradi tega veliko pogojev sploh ni bilo preverjenih); parcel ni bilo vedno mogoče zanesljivo in posamezno identificirati; pogoj glede največje gostote živine ni bil preverjen v okviru navzkrižnih pregledov v IAKS (v zbirkah podatkov o živalih).

| 5.47 | Komisija je ugotovila podobne pomanjkljivosti med revizijami na Madžarskem. Učinek odkritih pomanjkljivosti je bil analiziran v okviru postopka preverjanja skladnosti in kjer je bilo ugotovljeno tveganje za Sklad, se izvajajo finančni popravki. |
| --- | --- |

5.47

Komisija je ugotovila podobne pomanjkljivosti med revizijami na Madžarskem. Učinek odkritih pomanjkljivosti je bil analiziran v okviru postopka preverjanja skladnosti in kjer je bilo ugotovljeno tveganje za Sklad, se izvajajo finančni popravki.

Naknadni pregled plačil trgovcem in predelovalcem

| 5.48 | Države članice morajo izvajati letne programe pregledov komercialne dokumentacije po izvršenih plačilih za izvozna nadomestila, subvencije za predelavo in preoblikovanje ter nekatere odhodke za razvoj podeželja. Države članice se morajo prepričati, da so se transakcije resnično zgodile in da so bile pravilno izvršene, prav tako pa morajo ukrepati tako, da izterjajo zneske, izgubljene zaradi nepravilnosti ali malomarnosti. Ti pregledi se izvajajo v skladu z Uredbo (EGS) št. 4045/89. |
| --- | --- |

5.48

Države članice morajo izvajati letne programe pregledov komercialne dokumentacije po izvršenih plačilih za izvozna nadomestila, subvencije za predelavo in preoblikovanje ter nekatere odhodke za razvoj podeželja. Države članice se morajo prepričati, da so se transakcije resnično zgodile in da so bile pravilno izvršene, prav tako pa morajo ukrepati tako, da izterjajo zneske, izgubljene zaradi nepravilnosti ali malomarnosti. Ti pregledi se izvajajo v skladu z Uredbo (EGS) št. 4045/89.

5.49

| 5.49 | Komisija ima pri spremljanju nadzorno in koordinacijsko vlogo, tako da poskrbi, da so programi držav članic za analizo tveganja in kontrolo ustrezni. To zajema analizo zadevnih poročil in drugih dokumentov, ki jih predložijo države članice, ter morebitne obiske v državah članicah, kjer se preverja izvajanje uredb. |
| --- | --- |

Komisija ima pri spremljanju nadzorno in koordinacijsko vlogo, tako da poskrbi, da so programi držav članic za analizo tveganja in kontrolo ustrezni. To zajema analizo zadevnih poročil in drugih dokumentov, ki jih predložijo države članice, ter morebitne obiske v državah članicah, kjer se preverja izvajanje uredb.

5.50

| 5.50 | Komisija je v letu 2006 izvedla posebne revizijske obiske v osmih državah članicah. 35 revizij skladnosti (46) je v okviru opravljenega dela zajemalo preverjanje vsaj enega pregleda po plačilu. Komisija je konec decembra 2006 za nekatere ukrepe uvedla tudi nove, usklajene metode za preučevanje vidikov regulative v okviru revizij skladnosti (47). To bi bilo treba razširiti na vse zadevne ukrepe, da se zagotovi standardizacija pristopa in pokritja. V letu 2006 ni enota, odgovorna za revizije skladnosti na področju razvoja podeželja, izvedla nobene revizije, ki bi zajemala vidike regulative, čeprav to področje predstavlja 16 % potencialnih nepravilnosti, o katerih poročajo države članice. Na drugih področjih so bile izvedene tako horizontalne revizije kot revizije skladnosti. |
| --- | --- |

Komisija je v letu 2006 izvedla posebne revizijske obiske v osmih državah članicah. 35 revizij skladnosti (46) je v okviru opravljenega dela zajemalo preverjanje vsaj enega pregleda po plačilu. Komisija je konec decembra 2006 za nekatere ukrepe uvedla tudi nove, usklajene metode za preučevanje vidikov regulative v okviru revizij skladnosti (47). To bi bilo treba razširiti na vse zadevne ukrepe, da se zagotovi standardizacija pristopa in pokritja. V letu 2006 ni enota, odgovorna za revizije skladnosti na področju razvoja podeželja, izvedla nobene revizije, ki bi zajemala vidike regulative, čeprav to področje predstavlja 16 % potencialnih nepravilnosti, o katerih poročajo države članice. Na drugih področjih so bile izvedene tako horizontalne revizije kot revizije skladnosti.

| 5.50 | V letu 2006 je enota za razvoj podeželja izvedla predvsem revizijo ukrepov, ki niso vključeni v Uredbo, kot so kmetijsko-okoljski ukrepi. Vendar pa je horizontalno odgovorna enota preverila 21 pregledov na področju razvoja podeželja, ki predstavljajo 19 % vseh pregledov, ki jih je enota preverila. Razvoj podeželja predstavlja 8 % odhodkov po Uredbi. |
| --- | --- |

5.50

V letu 2006 je enota za razvoj podeželja izvedla predvsem revizijo ukrepov, ki niso vključeni v Uredbo, kot so kmetijsko-okoljski ukrepi. Vendar pa je horizontalno odgovorna enota preverila 21 pregledov na področju razvoja podeželja, ki predstavljajo 19 % vseh pregledov, ki jih je enota preverila. Razvoj podeželja predstavlja 8 % odhodkov po Uredbi.

| 5.51 | Kljub temu, da je bila z Uredbo (ES) št. 40/2006 uvedena obveznost poročanja o dejansko preverjenih odhodkih, vse države članice v letu 2006 niso mogle zagotoviti teh podatkov. Države članice si še vedno različno razlagajo in uporabljajo določbe o pregledih sekundarnih odkupovalcev mleka, javnega skladiščenja in letnih projektov za razvoj podeželja, ter o tem, kaj sestavlja dokončan pregled. |
| --- | --- |

5.51

Kljub temu, da je bila z Uredbo (ES) št. 40/2006 uvedena obveznost poročanja o dejansko preverjenih odhodkih, vse države članice v letu 2006 niso mogle zagotoviti teh podatkov. Države članice si še vedno različno razlagajo in uporabljajo določbe o pregledih sekundarnih odkupovalcev mleka, javnega skladiščenja in letnih projektov za razvoj podeželja, ter o tem, kaj sestavlja dokončan pregled.

| 5.51 | Komisija se zaveda teh razlik v kontrolni praksi držav članic, ki pa zaradi teh razlik ne kršijo svojih obveznosti iz Uredbe. |
| --- | --- |

5.51

Komisija se zaveda teh razlik v kontrolni praksi držav članic, ki pa zaradi teh razlik ne kršijo svojih obveznosti iz Uredbe.

| 5.52 | Sodišče je v svojem Letnem poročilu za proračunsko leto 2005 kritiziralo Komisijo, ker ne more izmeriti uspeha pregledov pri odkrivanju in izterjavi nepravilnih plačil. Konec novembra 2006 je Komisija zaprosila države članice za informacije o izterjavi, vendar z malo uspeha – do zdaj se je odzvalo šest držav članic. Komisija zato še vedno ne ve, koliko potencialnih nepravilnosti, prvotno prijavljenih v skladu z Uredbo (EGS) št. 4045/89, je bilo izterjanih niti zakaj niso bile izterjane. |
| --- | --- |

5.52

Sodišče je v svojem Letnem poročilu za proračunsko leto 2005 kritiziralo Komisijo, ker ne more izmeriti uspeha pregledov pri odkrivanju in izterjavi nepravilnih plačil. Konec novembra 2006 je Komisija zaprosila države članice za informacije o izterjavi, vendar z malo uspeha – do zdaj se je odzvalo šest držav članic. Komisija zato še vedno ne ve, koliko potencialnih nepravilnosti, prvotno prijavljenih v skladu z Uredbo (EGS) št. 4045/89, je bilo izterjanih niti zakaj niso bile izterjane.

| 5.52 | Uspeh Uredbe (EGS) št. 4045/89 je odvisen od in se meri na podlagi števila in vrednosti morebitnih nepravilnosti, ugotovljenih med naknadnimi pregledi. Komisija je Sodišču v zvezi s tem zagotovila natančne podatke. |
| --- | --- |

5.52

Uspeh Uredbe (EGS) št. 4045/89 je odvisen od in se meri na podlagi števila in vrednosti morebitnih nepravilnosti, ugotovljenih med naknadnimi pregledi. Komisija je Sodišču v zvezi s tem zagotovila natančne podatke.

Komisija pričakuje, da bo do konca leta vedela za vse zadevne države članice, koliko nepravilnih plačil je bilo izterjanih.

Nadaljnje spremljanje odkritih nepravilnosti se sistematično preverja med obiski Komisije v državah članicah. V primerih, ki so tvorili vzorec pregledov, izbran v letu 2006, je bilo za sprejete ukrepe in podane utemeljitve ugotovljeno, da so na splošno sprejemljivi.

Poleg tega morajo v skladu z novimi smernicami Komisije certifikacijski organi od proračunskega leta 2007 naprej preveriti, ali plačilne agencije pravilno spremljajo vse morebitne nepravilnosti, odkrite med izvajanjem Uredbe (EGS) št. 4045/89.

| 5.53 | V Nemčiji (Spodnja Saška), Italiji (Ministero Politiche Agricole) in Španiji (Andaluzija) so bili v času predložitve letnih poročil držav članic 1. januarja 2007 še vedno zaostanki pri izvajanju pregledov po izvršenih plačilih za tržno leto 2004/2005 in pretekla leta. |
| --- | --- |

5.53

V Nemčiji (Spodnja Saška), Italiji (Ministero Politiche Agricole) in Španiji (Andaluzija) so bili v času predložitve letnih poročil držav članic 1. januarja 2007 še vedno zaostanki pri izvajanju pregledov po izvršenih plačilih za tržno leto 2004/2005 in pretekla leta.

| 5.53 | Zaostanki na Ministerio Politiche Agricole in v Spodnji Saški imajo omejen finančen pomen. Poleg tega se redno zmanjšujejo. Komisija tesno spremlja dosežen napredek. |
| --- | --- |

5.53

Zaostanki na Ministerio Politiche Agricole in v Spodnji Saški imajo omejen finančen pomen. Poleg tega se redno zmanjšujejo. Komisija tesno spremlja dosežen napredek.

Komisija je med obiskom v Španiji od 11. do 15. junija 2007 ugotovila, da so v Andaluziji zaostanki iz obdobja 2004/2005 in predhodnih obdobij v celoti rešeni.

Izvozna nadomestila

| 5.54 | Izvozna nadomestila, ki se izplačujejo izvoznikom kmetijskih proizvodov EU, pokrivajo razliko med cenami na notranjem trgu EU in cenami na svetovnem trgu ter omogočajo prodajo presežne proizvodnje EU na svetovnih trgih. V letu 2006 so nadomestila znašala 2 493 milijonov EUR. Države članice morajo fizično pregledati 5 % izvoza, da bi zagotovile, da je pravilno opisan in upravičen do zahtevanih izvoznih nadomestil. Prav tako morajo izvajati preglede na točki izstopa iz EU, kadar ta ni ista kot kraj, kjer je bilo blago dano v fizični pregled (pregledi zamenjave) (48). Komisija spremlja kakovost in število teh pregledov. |
| --- | --- |

5.54

Izvozna nadomestila, ki se izplačujejo izvoznikom kmetijskih proizvodov EU, pokrivajo razliko med cenami na notranjem trgu EU in cenami na svetovnem trgu ter omogočajo prodajo presežne proizvodnje EU na svetovnih trgih. V letu 2006 so nadomestila znašala 2 493 milijonov EUR. Države članice morajo fizično pregledati 5 % izvoza, da bi zagotovile, da je pravilno opisan in upravičen do zahtevanih izvoznih nadomestil. Prav tako morajo izvajati preglede na točki izstopa iz EU, kadar ta ni ista kot kraj, kjer je bilo blago dano v fizični pregled (pregledi zamenjave) (48). Komisija spremlja kakovost in število teh pregledov.

| 5.54 | Komisija pri spremljanju pregledov izvaja revizijo na kraju samem ter sistematično primerjanje in preverjanje letnih statistik, ki jih pošiljajo države članice, ki kažejo na nizko stopnjo nepravilnosti. |
| --- | --- |

5.54

Komisija pri spremljanju pregledov izvaja revizijo na kraju samem ter sistematično primerjanje in preverjanje letnih statistik, ki jih pošiljajo države članice, ki kažejo na nizko stopnjo nepravilnosti.

| 5.55 | Države članice morajo Komisiji predložiti podatke o odhodkih in informacije v zvezi z Jamstvenim oddelkom EKUJS za namene potrditve obračunov ter spremljanja in pripravo napovedi (49). Analiza teh podatkov za leto 2004/2005, ki jo je opravilo Sodišče, kaže, da informacije, predložene v zvezi s fizičnimi pregledi in pregledi zamenjave, niso zanesljive. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da Grčija v zvezi s tem ni predložila nobenih podatkov. Za Nizozemsko je bilo ugotovljeno, da opredelitev „fizičnih pregledov“, ki jo uporablja ena plačilna agencija, zajema tudi preverjanje dokumentov, zaradi česar je navedeno število evidentiranih pregledov precej previsoko. |
| --- | --- |

5.55

Države članice morajo Komisiji predložiti podatke o odhodkih in informacije v zvezi z Jamstvenim oddelkom EKUJS za namene potrditve obračunov ter spremljanja in pripravo napovedi (49). Analiza teh podatkov za leto 2004/2005, ki jo je opravilo Sodišče, kaže, da informacije, predložene v zvezi s fizičnimi pregledi in pregledi zamenjave, niso zanesljive. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da Grčija v zvezi s tem ni predložila nobenih podatkov. Za Nizozemsko je bilo ugotovljeno, da opredelitev „fizičnih pregledov“, ki jo uporablja ena plačilna agencija, zajema tudi preverjanje dokumentov, zaradi česar je navedeno število evidentiranih pregledov precej previsoko.

| 5.55 | Uredba (ES) št. 2390/1999 zadeva računovodske podatke, katerih glavni namen je zagotoviti podrobne podatke o posameznih transakcijah, povezanih z odhodki držav članic, vključuje pa tudi druge informacije, znane o transakciji v času vpisa v računovodske izkaze. Komisija se zaveda, da so zato informacije včasih nepopolne. Kljub temu so podatki koristni za analitske in revizijske namene, ne uporabljajo pa se za spremljanje ravni fizičnih pregledov. |
| --- | --- |

5.55

Uredba (ES) št. 2390/1999 zadeva računovodske podatke, katerih glavni namen je zagotoviti podrobne podatke o posameznih transakcijah, povezanih z odhodki držav članic, vključuje pa tudi druge informacije, znane o transakciji v času vpisa v računovodske izkaze. Komisija se zaveda, da so zato informacije včasih nepopolne. Kljub temu so podatki koristni za analitske in revizijske namene, ne uporabljajo pa se za spremljanje ravni fizičnih pregledov.

V ta namen so mnogo pomembnejši podrobni statistični podatki, ki jih Komisija prejema letno in ki se pregledujejo sistematično v pisarni in med revizijami na kraju samem, saj veljajo za zelo zanesljivo orodje spremljanja.

Vprašanje manjkajočih celic v podatkih o plačilih je bilo zastavljeno že pri Grčiji z dopisom z dne 19. oktobra 2005 in Grčija teh informacij ni vključila v podatke za obdobje 2005/2006.

V zvezi z Nizozemsko Komisija pričakuje odgovor države članice.

Potrditev obračunov s strani Komisije

| 5.56 | Upravljanje odhodkov za kmetijstvo si države članice in Komisija v glavnem delijo. Pomoč izplačujejo države članice, Komisija pa jim nato te zneske povrne. Ta povračila veljajo kot predujmi, dokler Komisija ne „potrdi“ obračunov. Trenutni dvostopenjski sistem potrditve, ki se za to uporablja, zajema odločbo o letni finančni potrditvi in večletne odločbe o skladnosti, ki jih sprejme Komisija. |
| --- | --- |

5.56

Upravljanje odhodkov za kmetijstvo si države članice in Komisija v glavnem delijo. Pomoč izplačujejo države članice, Komisija pa jim nato te zneske povrne. Ta povračila veljajo kot predujmi, dokler Komisija ne „potrdi“ obračunov. Trenutni dvostopenjski sistem potrditve, ki se za to uporablja, zajema odločbo o letni finančni potrditvi in večletne odločbe o skladnosti, ki jih sprejme Komisija.

Finančna potrditev obračunov

| 5.57 | Komisija je v odločbah o finančnih potrditvah za leto 2006 (50)„potrdila“ obračune za 91 od 98 plačilnih agencij (glej
  tabelo 5.1
  ). Odločbe temeljijo na potrdilih neodvisnih revizorjev (certifikacijskih organov), ki so omejena na popolnost, točnost in resničnost računovodskih izkazov plačilnih agencij. Pregledi zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil („vprašanja skladnosti“) niso izrecno navedeni v uredbah in Komisija od certifikacijskih organov ne zahteva, da jih izvajajo. Zato njihova potrdila ne morejo dati takih zagotovil. |
| --- | --- |

5.57

Komisija je v odločbah o finančnih potrditvah za leto 2006 (50)„potrdila“ obračune za 91 od 98 plačilnih agencij (glej
  tabelo 5.1
  ). Odločbe temeljijo na potrdilih neodvisnih revizorjev (certifikacijskih organov), ki so omejena na popolnost, točnost in resničnost računovodskih izkazov plačilnih agencij. Pregledi zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil („vprašanja skladnosti“) niso izrecno navedeni v uredbah in Komisija od certifikacijskih organov ne zahteva, da jih izvajajo. Zato njihova potrdila ne morejo dati takih zagotovil.

| 5.57 | V skladu z zadevno zakonodajo je v potrdilu, ki ga sestavi certifikacijski organ, navedeno, ali je pridobljeno zadostno zagotovilo, da so računovodski izkazi, ki so poslani Komisiji, resnični, popolni in točni. Potrdilo temelji med drugim na pregledu postopkov, ki zajemajo administrativno strukturo plačilne agencije, kar zadeva vprašanje, ali lahko struktura zagotovi, da se preveri skladnost s predpisi Skupnosti, preden se opravijo plačila. Potrdilo je del celovitega sistema za upravljanje in kontroliranje odhodkov SKP ter kot tako prispeva z zagotovilu o zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil. Poleg tega se od proračunskega leta 2007 naprej od certifikacijskih organov pričakuje tudi, da zagotavljajo mnenje o učinkovitosti sistemov notranje kontrole, to je, ali kontrolni sistem, ki so ga uvedle plačilne agencije, zagotavlja razumno zagotovilo glede zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil. |
| --- | --- |

5.57

V skladu z zadevno zakonodajo je v potrdilu, ki ga sestavi certifikacijski organ, navedeno, ali je pridobljeno zadostno zagotovilo, da so računovodski izkazi, ki so poslani Komisiji, resnični, popolni in točni. Potrdilo temelji med drugim na pregledu postopkov, ki zajemajo administrativno strukturo plačilne agencije, kar zadeva vprašanje, ali lahko struktura zagotovi, da se preveri skladnost s predpisi Skupnosti, preden se opravijo plačila. Potrdilo je del celovitega sistema za upravljanje in kontroliranje odhodkov SKP ter kot tako prispeva z zagotovilu o zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil. Poleg tega se od proračunskega leta 2007 naprej od certifikacijskih organov pričakuje tudi, da zagotavljajo mnenje o učinkovitosti sistemov notranje kontrole, to je, ali kontrolni sistem, ki so ga uvedle plačilne agencije, zagotavlja razumno zagotovilo glede zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil.

| 5.58 | Certifikacijski organi so morali v letu 2006 prvič revidirati shemo enotnega plačila. Komisija ni natančno opredelila obsega in intenzivnosti dela za to nalogo. Italijanski certifikacijski organi so na primer iz svojega dela izvzeli preverjanje pravic in to omenili v svojih potrdilih. Komisija je to sprejela brez pripomb. |
| --- | --- |

5.58

Certifikacijski organi so morali v letu 2006 prvič revidirati shemo enotnega plačila. Komisija ni natančno opredelila obsega in intenzivnosti dela za to nalogo. Italijanski certifikacijski organi so na primer iz svojega dela izvzeli preverjanje pravic in to omenili v svojih potrdilih. Komisija je to sprejela brez pripomb.

| 5.58 | Od certifikacijskih organov se zahteva, da se prepričajo, ali postopki plačilne agencije za preverjanje pravic delujejo učinkovito. Po drugi strani pa jim ni treba neposredno preveriti točnosti pravic vsakega upravičenca v smislu preverjanja zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil za vsakega upravičenca v vzorcu. V letu 2006 so vsi certifikacijski organi izpolnili to zahtevo in pregledali postopke plačilnih agencij z namenom preverjanja pravic SEP. |
| --- | --- |

5.58

Od certifikacijskih organov se zahteva, da se prepričajo, ali postopki plačilne agencije za preverjanje pravic delujejo učinkovito. Po drugi strani pa jim ni treba neposredno preveriti točnosti pravic vsakega upravičenca v smislu preverjanja zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil za vsakega upravičenca v vzorcu. V letu 2006 so vsi certifikacijski organi izpolnili to zahtevo in pregledali postopke plačilnih agencij z namenom preverjanja pravic SEP.

Obseg in intenzivnost dela v zvezi s shemo enotnega plačila sta bila opredeljena v novi smernici Komisije o vzorčnem poročilu, ki se uporablja od proračunskega leta 2007 naprej.

| 5.59 | Komisija se zanaša predvsem na dokumentacijske preglede potrdil in poročil certifikacijskih organov. Sodišče je ugotovilo, da sta zaradi kratkega časa, ki je na voljo, in števila uporabljenih jezikov obseg in intenzivnost pregleda Komisije omejena (51). Za 7 od 30 potrdil in poročil, ki jih je revidiralo Sodišče (52), le-to na podlagi razpoložljivih informacij ni moglo sprejeti sklepa o tem, ali v računovodskih izkazih plačilnih agencij obstojajo pomembne napake ali ne. |
| --- | --- |

5.59

Komisija se zanaša predvsem na dokumentacijske preglede potrdil in poročil certifikacijskih organov. Sodišče je ugotovilo, da sta zaradi kratkega časa, ki je na voljo, in števila uporabljenih jezikov obseg in intenzivnost pregleda Komisije omejena (51). Za 7 od 30 potrdil in poročil, ki jih je revidiralo Sodišče (52), le-to na podlagi razpoložljivih informacij ni moglo sprejeti sklepa o tem, ali v računovodskih izkazih plačilnih agencij obstojajo pomembne napake ali ne.

| 5.59 | Komisija izvaja revizijsko delo, potrebno za pridobitev razumnega zagotovila, da so (na podlagi predstavljenih informacij) računovodski izkazi plačilnih agencij resnični, popolni in točni, to je, da ne vsebujejo bistveno napačnih navedb. Izvzetja se pojavijo, ko ne more sprejeti pozitivnega sklepa. To je poseben in ločen mehanizem, ki se razlikuje od postopkov preverjanja skladnosti, katerih namen je iz financiranja Skupnosti izključiti odhodke, ki niso nastali v skladu s predpisi Skupnosti. |
| --- | --- |

5.59

Komisija izvaja revizijsko delo, potrebno za pridobitev razumnega zagotovila, da so (na podlagi predstavljenih informacij) računovodski izkazi plačilnih agencij resnični, popolni in točni, to je, da ne vsebujejo bistveno napačnih navedb. Izvzetja se pojavijo, ko ne more sprejeti pozitivnega sklepa. To je poseben in ločen mehanizem, ki se razlikuje od postopkov preverjanja skladnosti, katerih namen je iz financiranja Skupnosti izključiti odhodke, ki niso nastali v skladu s predpisi Skupnosti.

Komisija se je lahko prepričala, da celotni odhodki v računovodskih izkazih, ki jih je potrdila, niso vsebovali pomembne napake. To vključuje 7 računovodskih izkazov, ki jih je navedlo Sodišče.

| 5.60 | Sodišče je obiskalo sedem certifikacijskih organov, da bi pregledalo njihovo delo (53). Glavne ugotovljene pomanjkljivosti so bile povezane z obsegom in intenzivnostjo podrobnega preizkušanja, delom pooblaščenih organov, vključno s pregledi na kraju samem ter pregledi celovitosti računov dolžnikov. Te pomanjkljivosti bi bilo treba odpraviti, da se zagotovi višja stopnja zagotovila, ki ga je mogoče pridobiti iz dela certifikacijskih organov. V letu 2006 so službe Komisije obiskale certifikacijske organe štirih drugih plačilnih agencij (54). Splošen sklep Komisije je bil omejen na izjavo, da „kaže, da revizijska metodologija certifikacijskega organa daje zadostna zagotovila za odločbo o potrditvi obračunov“. |
| --- | --- |

5.60

Sodišče je obiskalo sedem certifikacijskih organov, da bi pregledalo njihovo delo (53). Glavne ugotovljene pomanjkljivosti so bile povezane z obsegom in intenzivnostjo podrobnega preizkušanja, delom pooblaščenih organov, vključno s pregledi na kraju samem ter pregledi celovitosti računov dolžnikov. Te pomanjkljivosti bi bilo treba odpraviti, da se zagotovi višja stopnja zagotovila, ki ga je mogoče pridobiti iz dela certifikacijskih organov. V letu 2006 so službe Komisije obiskale certifikacijske organe štirih drugih plačilnih agencij (54). Splošen sklep Komisije je bil omejen na izjavo, da „kaže, da revizijska metodologija certifikacijskega organa daje zadostna zagotovila za odločbo o potrditvi obračunov“.

| 5.60 | Kar zadeva obseg in intenzivnost dela certifikacijskih organov, veljavna zakonodaja določa, da morajo ti organi pregledati administrativno strukturo plačilne agencije le, kar zadeva vprašanje, ali lahko struktura zagotovi, da se preveri skladnost s predpisi Skupnosti, preden se opravijo plačila. To zadostuje za namene finančne potrditve in se ne bi smelo obravnavati kot pomanjkljivost. |
| --- | --- |

5.60

Kar zadeva obseg in intenzivnost dela certifikacijskih organov, veljavna zakonodaja določa, da morajo ti organi pregledati administrativno strukturo plačilne agencije le, kar zadeva vprašanje, ali lahko struktura zagotovi, da se preveri skladnost s predpisi Skupnosti, preden se opravijo plačila. To zadostuje za namene finančne potrditve in se ne bi smelo obravnavati kot pomanjkljivost.

Revizijski obiski, ki jih je Komisija opravila v letu 2006, potrjujejo (na podlagi ocene uporabljene metodologije in opravljenega testiranja), da so poročila in potrdila certifikacijskih organov načeloma zanesljiva, čeprav so na nekaterih področjih potrebne izboljšave. Vsa navedena vprašanja so ustrezno obravnavana v novi smernici Komisije o vzorčnem poročilu. Od certifikacijskih organov se bo pričakovalo, da bodo ta vprašanja bolj poglobljeno obravnavali in jasneje predstavili svoje ugotovitve.

| 5.61 | Komisija je uvedla nov postopek izterjave (55), ki zajema tabele za predstavitev računov dolžnikov, vendar so bile končne smernice za dokončanje teh tabel zagotovljene šele novembra 2006. Sodišče je v zvezi z zanesljivostjo računov dolžnikov podvomilo o celovitosti teh tabel zaradi omejitve mnenj v potrdilih in glavnih ugotovitev v poročilih, omejenega dela nekaterih certifikacijskih organov ter nezadostnih informacij v nekaterih njihovih poročilih. Poleg tega je Komisija te tabele uskladila, kar je povzročilo nekaj sprememb v tabelah, ki so bile že potrjene kot pravilne. |
| --- | --- |

5.61

Komisija je uvedla nov postopek izterjave (55), ki zajema tabele za predstavitev računov dolžnikov, vendar so bile končne smernice za dokončanje teh tabel zagotovljene šele novembra 2006. Sodišče je v zvezi z zanesljivostjo računov dolžnikov podvomilo o celovitosti teh tabel zaradi omejitve mnenj v potrdilih in glavnih ugotovitev v poročilih, omejenega dela nekaterih certifikacijskih organov ter nezadostnih informacij v nekaterih njihovih poročilih. Poleg tega je Komisija te tabele uskladila, kar je povzročilo nekaj sprememb v tabelah, ki so bile že potrjene kot pravilne.

| 5.61 | Razpredelnice (56), ki jih omenja Sodišče, so namenjene zagotavljanju potrebnih informacij Komisiji za uporabo novega mehanizma potrjevanja za primere nepravilnosti, določene v členih 32 in 33 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005. Obstaja jasna povezava med temi razpredelnicami in knjigo dolžnikov plačilnih agencij, nova smernica Komisije o vzorčnem poročilu za certifikacijske organe, ki se uporablja od leta 2007, pa določa, da morajo ti uskladiti knjigo dolžnikov z razpredelnicami in predložiti pojasnila za morebitna ugotovljena neskladja. |
| --- | --- |

5.61

Razpredelnice (56), ki jih omenja Sodišče, so namenjene zagotavljanju potrebnih informacij Komisiji za uporabo novega mehanizma potrjevanja za primere nepravilnosti, določene v členih 32 in 33 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005. Obstaja jasna povezava med temi razpredelnicami in knjigo dolžnikov plačilnih agencij, nova smernica Komisije o vzorčnem poročilu za certifikacijske organe, ki se uporablja od leta 2007, pa določa, da morajo ti uskladiti knjigo dolžnikov z razpredelnicami in predložiti pojasnila za morebitna ugotovljena neskladja.

Razpredelnice so del letnih računovodskih izkazov plačilnih agencij in jih kot take potrjujejo certifikacijski organi. Poleg tega je Komisija posvetila precejšnjo količino dela pridobivanju razumnega zagotovila, da je prijavljen dolg pošteno kategoriziran in prikazan. Ocenjene so bile bilance stanja na dan 15. oktobra 2006 in končne bilance stare razpredelnice 105 so se od sredine oktobra 2005 usklajevale z otvoritvenimi bilancami novih razpredelnic iz Priloge III. Kadar usklajevanja ni bilo mogoče uspešno opraviti in so bili zneski precej visoki, ni bilo mogoče pridobiti razumnega zagotovila, kot v primeru EGEA v Italiji, in so bili obračuni izvzeti.

Komisija bo v letu 2007 izvedla natančen ponoven pregled, da bi zagotovila, da so dolgovi pravilno prijavljeni v razpredelnicah Priloge III.

| 5.62 | Odločba o zneskih neporavnanih nepravilnosti, ki se v enakih delih zaračunajo Skupnosti in državam članicam („pravilo 50:50“) (57), je bila prvič del odločbe o finančni potrditvi obračunov za leto 2006, pri čemer sta se tako Skupnosti na eni strani kot državam članicam na drugi strani zaračunala zneska v višini približno 130 milijonov EUR (58). Skupnosti se je v celoti zaračunal tudi dodatni znesek v višini 147 milijonov EUR za nepravilnosti, za katere so države članice menile, da so neizterljive (59). Novi postopek določa, da se Skupnosti na podlagi informacij držav članic zaračunavajo znatni zneski. To pomeni, da mora Komisija natančno spremljati izvajanje, da bi zagotovila, da se dolgovi Skupnosti pravilno zaračunavajo. |
| --- | --- |

5.62

Odločba o zneskih neporavnanih nepravilnosti, ki se v enakih delih zaračunajo Skupnosti in državam članicam („pravilo 50:50“) (57), je bila prvič del odločbe o finančni potrditvi obračunov za leto 2006, pri čemer sta se tako Skupnosti na eni strani kot državam članicam na drugi strani zaračunala zneska v višini približno 130 milijonov EUR (58). Skupnosti se je v celoti zaračunal tudi dodatni znesek v višini 147 milijonov EUR za nepravilnosti, za katere so države članice menile, da so neizterljive (59). Novi postopek določa, da se Skupnosti na podlagi informacij držav članic zaračunavajo znatni zneski. To pomeni, da mora Komisija natančno spremljati izvajanje, da bi zagotovila, da se dolgovi Skupnosti pravilno zaračunavajo.

| 5.62 | Rezultati, ki jih navaja Sodišče, so posledica novega mehanizma potrjevanja za primere nepravilnosti iz člena 32 Uredbe (ES) št. 1290/2005. |
| --- | --- |

5.62

Rezultati, ki jih navaja Sodišče, so posledica novega mehanizma potrjevanja za primere nepravilnosti iz člena 32 Uredbe (ES) št. 1290/2005.

V skladu s členom 49 Uredbe (ES) št. 1290/2005 se je novo pravilo 50 : 50 uporabljalo v letu 2007 za vse neporavnane primere, za katere izterjava še ni bila v celoti izvršena 16. oktobra 2006. Nekateri od teh primerov izhajajo iz osemdesetih let prejšnjega stoletja. To pojasnjuje razmeroma visok znesek, ki je bil potrjen. Pričakuje se, da bodo v naslednjih letih, ko bodo obravnavani le primeri, ki v tistem letu dosežejo zapadlost 4 ali 8 let, zneski za potrditev precej nižji.

Zneske, ki se zaračunajo kateri koli od obeh strani, potrdijo certifikacijski organi, kar pomeni, da jih ti organi podrobno pregledajo. Poleg tega Komisija v okviru svojih revizij plačilnih agencij spremlja pravilno izvajanje tega novega mehanizma potrjevanja v državah članicah.

Potrditev skladnosti

| 5.63 | Cilj odločb o skladnosti je izključitev odhodkov iz financiranja Skupnosti, če Komisija ugotovi neskladnost s pravili Skupnosti. Potrditev skladnosti uporablja tudi generalni direktor v podporo svoji izjavi o zagotovilu glede zakonitosti in pravilnosti odhodkov EKUJS. Pri analizi sistema so bile odkrite naslednje pomanjkljivosti: |
| --- | --- |

5.63

Cilj odločb o skladnosti je izključitev odhodkov iz financiranja Skupnosti, če Komisija ugotovi neskladnost s pravili Skupnosti. Potrditev skladnosti uporablja tudi generalni direktor v podporo svoji izjavi o zagotovilu glede zakonitosti in pravilnosti odhodkov EKUJS. Pri analizi sistema so bile odkrite naslednje pomanjkljivosti:

| 5.63 | |
| --- | --- |

5.63

| (a) | odločbe o skladnosti se niso nanašale na plačila, izplačana končnim upravičencem v letu, ko so bile odločbe sprejete – običajno so se nanašale na odhodke v več letih in so se sprejemale z večletno zamudo. Ob koncu leta 2006 potrditev za nobeno leto po letu 1998 ni bila celovita; |
| --- | --- |

(a)

odločbe o skladnosti se niso nanašale na plačila, izplačana končnim upravičencem v letu, ko so bile odločbe sprejete – običajno so se nanašale na odhodke v več letih in so se sprejemale z večletno zamudo. Ob koncu leta 2006 potrditev za nobeno leto po letu 1998 ni bila celovita;

| (a) | Ob koncu leta 2006 ni bilo zaključenih le 12 revizij, opravljenih v letu 2002 in predhodnih letih, ki omogočajo finančne popravke za obdobje do leta 2001. To pomeni, da je usklajevanje odhodkov iz leta 2000 in preteklih let večinoma končano.
  Večletna narava postopkov preverjanja skladnosti, ki jih omenja Sodišče, ne vpliva na zagotovilo, ki se lahko pridobi iz teh postopkov za proračunsko leto 2006. Čeprav je res, da se finančne posledice določijo šele ob koncu postopkov, so že znane predhodne ugotovitve revizij, opravljenih v letu 2006. Ker revizije, ki jih izvaja Komisija, vključujejo upravljavske in kontrolne sisteme držav članic, zagotavljajo ne le informacije o revidiranih odhodkih, temveč posredno tudi informacije o prihodnjih odhodkih, ki bodo izterjani na podlagi zadevnih sistemov. |
| --- | --- |

(a)

Ob koncu leta 2006 ni bilo zaključenih le 12 revizij, opravljenih v letu 2002 in predhodnih letih, ki omogočajo finančne popravke za obdobje do leta 2001. To pomeni, da je usklajevanje odhodkov iz leta 2000 in preteklih let večinoma končano.

Večletna narava postopkov preverjanja skladnosti, ki jih omenja Sodišče, ne vpliva na zagotovilo, ki se lahko pridobi iz teh postopkov za proračunsko leto 2006. Čeprav je res, da se finančne posledice določijo šele ob koncu postopkov, so že znane predhodne ugotovitve revizij, opravljenih v letu 2006. Ker revizije, ki jih izvaja Komisija, vključujejo upravljavske in kontrolne sisteme držav članic, zagotavljajo ne le informacije o revidiranih odhodkih, temveč posredno tudi informacije o prihodnjih odhodkih, ki bodo izterjani na podlagi zadevnih sistemov.

| (b) | GD AGRI je v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2006, v poglavju o zanesljivosti, omenil pogojna sredstva, evidentirana na njegovih računih za leto 2006. Ta so znašala 1 472 milijonov EUR (60), njihov namen pa je predvideti učinek prihodnjih finančnih popravkov. Ta računovodska obravnava izboljša informacije, ki so na voljo uporabniku računovodskih izkazov, vendar pa Sodišču in Komisiji ne more dati zagotovila glede zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij; |
| --- | --- |

(b)

GD AGRI je v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2006, v poglavju o zanesljivosti, omenil pogojna sredstva, evidentirana na njegovih računih za leto 2006. Ta so znašala 1 472 milijonov EUR (60), njihov namen pa je predvideti učinek prihodnjih finančnih popravkov. Ta računovodska obravnava izboljša informacije, ki so na voljo uporabniku računovodskih izkazov, vendar pa Sodišču in Komisiji ne more dati zagotovila glede zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij;

| (b) | Kot je navedeno v Letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za leto 2006, se lahko sklene na podlagi rezultatov revizij, opravljenih v letu 2006, da so splošne razmere v zvezi s pomanjkljivostmi v nacionalnih kontrolnih sistemih primerljive z razmerami v prejšnjih letih in da je zato popolnoma upravičeno oceniti znesek finančnih popravkov, potrebnih za pokrivanje tveganja za odhodke v letu 2006, na podlagi povprečne zgodovinske čiste stopnje popravkov v obdobju 1996–2001.
  Namen evidentiranja pogojnih sredstev v računovodskih izkazih Skupnosti je razkriti (morebitne) terjatve na podlagi rezultatov revizij, ne pa dajati kakršnega koli zagotovila glede zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil. |
| --- | --- |

(b)

Kot je navedeno v Letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za leto 2006, se lahko sklene na podlagi rezultatov revizij, opravljenih v letu 2006, da so splošne razmere v zvezi s pomanjkljivostmi v nacionalnih kontrolnih sistemih primerljive z razmerami v prejšnjih letih in da je zato popolnoma upravičeno oceniti znesek finančnih popravkov, potrebnih za pokrivanje tveganja za odhodke v letu 2006, na podlagi povprečne zgodovinske čiste stopnje popravkov v obdobju 1996–2001.

Namen evidentiranja pogojnih sredstev v računovodskih izkazih Skupnosti je razkriti (morebitne) terjatve na podlagi rezultatov revizij, ne pa dajati kakršnega koli zagotovila glede zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil.

| (c) | stroške finančnih popravkov nosijo države članice, in sicer običajno davkoplačevalci na splošno, namesto da bi jih nosili upravičenci nepravilno izplačane pomoči; |
| --- | --- |

(c)

stroške finančnih popravkov nosijo države članice, in sicer običajno davkoplačevalci na splošno, namesto da bi jih nosili upravičenci nepravilno izplačane pomoči;

| (c) | Kadar se na podlagi postopkov preverjanja skladnosti ugotovijo ali lahko ugotovijo nepravilna izplačila, morajo države članice sprejeti nadaljnje ukrepe za njihovo izterjavo od končnih upravičencev. Vendar pa, tudi kadar to ni mogoče, ker na primer popravek temelji na pomanjkljivostih v nacionalnem kontrolnem sistemu in ga ni mogoče povezati z nobenim nepravilnim plačilom, so finančni popravki pomembno sredstvo za izboljšanje upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic in s tem za preprečevanje ali odkrivanje in izterjavo nepravilnih plačil končnim upravičencem. |
| --- | --- |

(c)

Kadar se na podlagi postopkov preverjanja skladnosti ugotovijo ali lahko ugotovijo nepravilna izplačila, morajo države članice sprejeti nadaljnje ukrepe za njihovo izterjavo od končnih upravičencev. Vendar pa, tudi kadar to ni mogoče, ker na primer popravek temelji na pomanjkljivostih v nacionalnem kontrolnem sistemu in ga ni mogoče povezati z nobenim nepravilnim plačilom, so finančni popravki pomembno sredstvo za izboljšanje upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic in s tem za preprečevanje ali odkrivanje in izterjavo nepravilnih plačil končnim upravičencem.

| (d) | ni bilo zadostnih dokazov, da je število revizij, ki jih je opravila Komisija, v zadostni meri pokrilo tveganja, ugotovljena v analizi tveganj, ki jo je izvedla Komisija. Preizkušanje na ravni upravičenca je odvisno od časa, ki je na voljo, namesto da bi bilo določeno na podlagi predpisanega navodila revizorju. Izvedene revizije ne zajemajo sistematičnega preverjanja obstoja in točnosti informacij v izjavah na ravni končnih upravičencev; |
| --- | --- |

(d)

ni bilo zadostnih dokazov, da je število revizij, ki jih je opravila Komisija, v zadostni meri pokrilo tveganja, ugotovljena v analizi tveganj, ki jo je izvedla Komisija. Preizkušanje na ravni upravičenca je odvisno od časa, ki je na voljo, namesto da bi bilo določeno na podlagi predpisanega navodila revizorju. Izvedene revizije ne zajemajo sistematičnega preverjanja obstoja in točnosti informacij v izjavah na ravni končnih upravičencev;

| (d) | V letu 2006 je bilo opravljenih skupaj 354 revizij, od teh 184 s pregledi na kraju samem in 170 brez takih pregledov. Komisija meni, da te revizije na ustrezen način pokrivajo tveganja, ugotovljena v analizi tveganj, ki jo je izvedla Komisija.
  Komisija izvaja revizije skladnosti, da bi ocenila kakovost nacionalnih upravljavskih in kontrolnih sistemov. Kadar je to primerno, lahko te revizije vključujejo preizkuse posameznih datotek na ravni končnih upravičencev, vključno s pregledi na kraju samem. Tak pristop je skladen z mednarodnimi revizijskimi standardi in z revizijskim priročnikom Komisije. |
| --- | --- |

(d)

V letu 2006 je bilo opravljenih skupaj 354 revizij, od teh 184 s pregledi na kraju samem in 170 brez takih pregledov. Komisija meni, da te revizije na ustrezen način pokrivajo tveganja, ugotovljena v analizi tveganj, ki jo je izvedla Komisija.

Komisija izvaja revizije skladnosti, da bi ocenila kakovost nacionalnih upravljavskih in kontrolnih sistemov. Kadar je to primerno, lahko te revizije vključujejo preizkuse posameznih datotek na ravni končnih upravičencev, vključno s pregledi na kraju samem. Tak pristop je skladen z mednarodnimi revizijskimi standardi in z revizijskim priročnikom Komisije.

| (e) | metoda, ki se je uporabljala za izračun odhodkov, ki bodo izključeni, je v večini primerov „pavšalna stopnja“, kjer se izterja določen odstotek celotne pomoči. Glede na to, da ta metoda temelji na resnosti pomanjkljivosti v kontrolnem sistemu in ne na vrednosti ugotovljenih nepravilnosti, ni mogoče določiti veljavne povezave med zneski, izterjanimi z odločbami o skladnosti, in resničnimi zneski nepravilnih plačil. |
| --- | --- |

(e)

metoda, ki se je uporabljala za izračun odhodkov, ki bodo izključeni, je v večini primerov „pavšalna stopnja“, kjer se izterja določen odstotek celotne pomoči. Glede na to, da ta metoda temelji na resnosti pomanjkljivosti v kontrolnem sistemu in ne na vrednosti ugotovljenih nepravilnosti, ni mogoče določiti veljavne povezave med zneski, izterjanimi z odločbami o skladnosti, in resničnimi zneski nepravilnih plačil.

| (e) | Cilj potrditve skladnosti je izključiti odhodke iz financiranja Skupnosti, ki niso bili izvedeni v skladu s pravili Skupnosti. Komisija meni, da je ta cilj dosežen tudi, kadar se finančni popravki izvajajo na pavšalni osnovi, ker ni mogoče določiti zneska nepravilnih izplačil upravičencem. Pavšalni popravki se uporabljajo, kadar ni mogoče določiti dejanskega zneska nepravilnih plačil upravičencem na podlagi točnega izračuna ali ekstrapolacije. To načelo je redno potrdilo tudi Sodišče Evropskih skupnosti. Zato Komisija meni, da je ta metoda pavšalnih popravkov popolnoma primerna. |
| --- | --- |

(e)

Cilj potrditve skladnosti je izključiti odhodke iz financiranja Skupnosti, ki niso bili izvedeni v skladu s pravili Skupnosti. Komisija meni, da je ta cilj dosežen tudi, kadar se finančni popravki izvajajo na pavšalni osnovi, ker ni mogoče določiti zneska nepravilnih izplačil upravičencem. Pavšalni popravki se uporabljajo, kadar ni mogoče določiti dejanskega zneska nepravilnih plačil upravičencem na podlagi točnega izračuna ali ekstrapolacije. To načelo je redno potrdilo tudi Sodišče Evropskih skupnosti. Zato Komisija meni, da je ta metoda pavšalnih popravkov popolnoma primerna.

| 5.64 | Sodišče je revidiralo tri finančne popravke, zajete v treh odločbah o skladnosti, sprejetih v letu 2006, ki so se nanašale na obdobje 1999–2005 in so zajemali 25 % vseh sprejetih popravkov (61). Ugotovljeno je bilo naslednje: |
| --- | --- |

5.64

Sodišče je revidiralo tri finančne popravke, zajete v treh odločbah o skladnosti, sprejetih v letu 2006, ki so se nanašale na obdobje 1999–2005 in so zajemali 25 % vseh sprejetih popravkov (61). Ugotovljeno je bilo naslednje:

| 5.64 | |
| --- | --- |

5.64

| (a) | glede na omejene razpoložljive vire so revizije skladnosti Komisije izbrane na podlagi analize tveganja. Zato zaradi časovne omejitve na dve leti obstaja tveganje, da odhodki niso preverjeni dovolj zgodaj, da bi bilo mogoče opraviti popravek (62). Sodišče je ugotovilo, da popravkov za nepravilna plačila, za katera je najvišji ocenjeni znesek 100 milijonov EUR, ni bilo mogoče opraviti, ker so bila odkrita po izteku roka; |
| --- | --- |

(a)

glede na omejene razpoložljive vire so revizije skladnosti Komisije izbrane na podlagi analize tveganja. Zato zaradi časovne omejitve na dve leti obstaja tveganje, da odhodki niso preverjeni dovolj zgodaj, da bi bilo mogoče opraviti popravek (62). Sodišče je ugotovilo, da popravkov za nepravilna plačila, za katera je najvišji ocenjeni znesek 100 milijonov EUR, ni bilo mogoče opraviti, ker so bila odkrita po izteku roka;

| (a) | Revizije skladnosti, ki se morajo izvesti, se določijo na podlagi osrednje analize tveganja. Za namene postopka preverjanja skladnosti je ta izbira skladna z mednarodnimi revizijskimi standardi. GD AGRI posveča več kot 10 % vsega svojega osebja tej nalogi.
  Če se v okviru revizij skladnosti odkrijejo pomanjkljivosti, ki pomenijo finančno tveganje za EKUJS, so morebitni finančni popravki omejeni na odhodke, opravljene 24 mesecev pred posredovanjem pisma iz člena 11, s katerim je država članica obveščena o ugotovitvah Komisije. To tako imenovano pravilo 24-ih mesecev je sprejel Svet, da bi državam članicam zagotovil pravno gotovost. Pri uporabi tega pravila je običajno, da se za določene odhodke ne morejo izvajati finančni popravki, čeprav lahko nanje vplivajo nepravilnosti.
  V primerih, ki jih je revidiralo Sodišče, se je Komisija pravočasno odzvala na prejete informacije. |
| --- | --- |

(a)

Revizije skladnosti, ki se morajo izvesti, se določijo na podlagi osrednje analize tveganja. Za namene postopka preverjanja skladnosti je ta izbira skladna z mednarodnimi revizijskimi standardi. GD AGRI posveča več kot 10 % vsega svojega osebja tej nalogi.

Če se v okviru revizij skladnosti odkrijejo pomanjkljivosti, ki pomenijo finančno tveganje za EKUJS, so morebitni finančni popravki omejeni na odhodke, opravljene 24 mesecev pred posredovanjem pisma iz člena 11, s katerim je država članica obveščena o ugotovitvah Komisije. To tako imenovano pravilo 24-ih mesecev je sprejel Svet, da bi državam članicam zagotovil pravno gotovost. Pri uporabi tega pravila je običajno, da se za določene odhodke ne morejo izvajati finančni popravki, čeprav lahko nanje vplivajo nepravilnosti.

V primerih, ki jih je revidiralo Sodišče, se je Komisija pravočasno odzvala na prejete informacije.

| (b) | za pregledane popravke je Komisija pri teh zapletenih primerih od prve revizije do odločbe o potrditvi obračunov potrebovala štiri do sedem let, zaradi česar je prišlo do zamude pri „dokončanju“ postopkov potrditve obračunov za zadevna proračunska leta. |
| --- | --- |

(b)

za pregledane popravke je Komisija pri teh zapletenih primerih od prve revizije do odločbe o potrditvi obračunov potrebovala štiri do sedem let, zaradi česar je prišlo do zamude pri „dokončanju“ postopkov potrditve obračunov za zadevna proračunska leta.

| (b) | Čas, ki je potreben za izvedbo postopkov preverjanja skladnosti, je odvisen od več dejavnikov. Taki dejavniki vključujejo na primer zapletenost primera, potrebe po dodatnem delu ali celo dodatnih obiskih, izpolnjevanje rokov s strani držav članic in nadaljnji ukrepi glede na priporočila spravnega organa. Poleg tega je temeljno načelo postopka potrditve obračuna, da je treba v celoti upoštevati pravico države članice do obrambe.
  V izjavi Sodišča („(...) zaradi česar je prišlo do zamude pri ‚dokončanju‘ postopkov potrditve obračunov za zadevna proračunska leta.“) ni upoštevana razlika med finančno potrditvijo določenega proračunskega leta in potrditvijo skladnosti. Potrditev skladnosti se ne izvaja za proračunsko leto. |
| --- | --- |

(b)

Čas, ki je potreben za izvedbo postopkov preverjanja skladnosti, je odvisen od več dejavnikov. Taki dejavniki vključujejo na primer zapletenost primera, potrebe po dodatnem delu ali celo dodatnih obiskih, izpolnjevanje rokov s strani držav članic in nadaljnji ukrepi glede na priporočila spravnega organa. Poleg tega je temeljno načelo postopka potrditve obračuna, da je treba v celoti upoštevati pravico države članice do obrambe.

V izjavi Sodišča („(...) zaradi česar je prišlo do zamude pri ‚dokončanju‘ postopkov potrditve obračunov za zadevna proračunska leta.“) ni upoštevana razlika med finančno potrditvijo določenega proračunskega leta in potrditvijo skladnosti. Potrditev skladnosti se ne izvaja za proračunsko leto.

Zaključki in priporočila

| 5.65 | Na odhodke za kmetijstvo in razvoj podeželja v okviru jamstvenega sklada vplivajo napake, ki so kljub temu, da se zmanjšujejo, še vedno pomembne. IAKS je učinkovit kontrolni sistem za omejitev tveganja napak ali nepravilnih odhodkov, kjer se pravilno uporablja, vendar v Grčiji to ni tako. |
| --- | --- |

5.65

Na odhodke za kmetijstvo in razvoj podeželja v okviru jamstvenega sklada vplivajo napake, ki so kljub temu, da se zmanjšujejo, še vedno pomembne. IAKS je učinkovit kontrolni sistem za omejitev tveganja napak ali nepravilnih odhodkov, kjer se pravilno uporablja, vendar v Grčiji to ni tako.

| 5.65 | Komisija ugotavlja, da se je skupna stopnja napak za vse odhodke v okviru Jamstvenega oddelka EKUJS, ki jih je ugotovilo Sodišče, opazno znižala in je zelo blizu ravni pomembnosti. Za del odhodkov Jamstvenega oddelka EKUJS, ki niso namenjeni razvoju podeželja, ki obsega več kot 85 % celotnih odhodkov, je stopnja napak pod ravnijo pomembnosti. Napak v zvezi s področjem razvoja podeželja je največ pri kmetijsko-okoljskih ukrepih. |
| --- | --- |

5.65

Komisija ugotavlja, da se je skupna stopnja napak za vse odhodke v okviru Jamstvenega oddelka EKUJS, ki jih je ugotovilo Sodišče, opazno znižala in je zelo blizu ravni pomembnosti. Za del odhodkov Jamstvenega oddelka EKUJS, ki niso namenjeni razvoju podeželja, ki obsega več kot 85 % celotnih odhodkov, je stopnja napak pod ravnijo pomembnosti. Napak v zvezi s področjem razvoja podeželja je največ pri kmetijsko-okoljskih ukrepih.

IAKS je učinkovit kontrolni sistem za omejitev tveganja nepravilnih odhodkov.

Razmere v Grčiji se rešujejo s stalnimi revizijami in postopki potrditve obračunov za zaščito finančnih interesov Evropske unije ter s spremljanjem in nadzorovanjem izvajanja grškega akcijskega načrta.

| 5.66 | Zasnova in izvajanje SEP omejujeta tveganje nepravilnih plačil kmetom. Kljub temu nekaj držav članic ni pravilno uporabljalo nekaterih ključnih elementov SEP: Avstrija, Irska in Združeno kraljestvo so konsolidacijo pravic razširile tako, da presega določbe uredbe (glej odstavke 5.22 do 5.24). |
| --- | --- |

5.66

Zasnova in izvajanje SEP omejujeta tveganje nepravilnih plačil kmetom. Kljub temu nekaj držav članic ni pravilno uporabljalo nekaterih ključnih elementov SEP: Avstrija, Irska in Združeno kraljestvo so konsolidacijo pravic razširile tako, da presega določbe uredbe (glej odstavke 5.22 do 5.24).

| 5.66 | Komisija se zaveda teh vprašanj in se strinja s stališčem Sodišča. Kakršno koli morebitno tveganje za Sklad se bo upoštevalo v okviru postopkov preverjanja skladnosti. |
| --- | --- |

5.66

Komisija se zaveda teh vprašanj in se strinja s stališčem Sodišča. Kakršno koli morebitno tveganje za Sklad se bo upoštevalo v okviru postopkov preverjanja skladnosti.

| 5.67 | Združeno kraljestvo ni ravnalo v skladu z zakonodajo Skupnosti, ko je lastnikom zemljišč dodelilo pravice ter jim izplačalo SEP in pomoč za razvoj podeželja za zemljišča, ki so jih dali v najem in jih obdelujejo kmetje najemniki (glej odstavka 5.20 in 5.21). |
| --- | --- |

5.67

Združeno kraljestvo ni ravnalo v skladu z zakonodajo Skupnosti, ko je lastnikom zemljišč dodelilo pravice ter jim izplačalo SEP in pomoč za razvoj podeželja za zemljišča, ki so jih dali v najem in jih obdelujejo kmetje najemniki (glej odstavka 5.20 in 5.21).

| 5.67 | Države članice morajo določiti, kdo velja za aktivnega kmeta (je upravičen do pravic). Če lastnik zemljišča nosi gospodarsko tveganje zaradi opravljanja kmetijske dejavnosti, ni izključeno, da je lahko obravnavan, kot da „opravlja kmetijske dejavnosti“. |
| --- | --- |

5.67

Države članice morajo določiti, kdo velja za aktivnega kmeta (je upravičen do pravic). Če lastnik zemljišča nosi gospodarsko tveganje zaradi opravljanja kmetijske dejavnosti, ni izključeno, da je lahko obravnavan, kot da „opravlja kmetijske dejavnosti“.

| 5.68 | Čeprav splošne nacionalne zgornje meje niso bile presežene, so bila pri četrtini plačil, preizkušenih na ravni končnega upravičenca, ugotovljena preplačila, vendar je njihov skupni finančni učinek omejen (glej odstavek 5.38). |
| --- | --- |

5.68

Čeprav splošne nacionalne zgornje meje niso bile presežene, so bila pri četrtini plačil, preizkušenih na ravni končnega upravičenca, ugotovljena preplačila, vendar je njihov skupni finančni učinek omejen (glej odstavek 5.38).

5.69

| 5.69 | V Združenem kraljestvu, Nemčiji, Švedski in Danski je Sodišče med novimi upravičenci opazilo železniške družbe, jahalne klube/klube za vzrejo konj, golf klube/prostočasne klube in mestne svete (glej odstavke 5.25 do 5.27). Dodelitev pravic lastnikom zemljišč, ki nikoli niso opravljali nobene kmetijske dejavnosti in ki zgolj ohranjajo svoja zemljišča v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju, je povzročila znatno prerazporeditev pomoči EU od kmetov k lastnikom zemljišč, zlasti pri dinamičnem hibridnem modelu (glej odstavek 5.28). Organi Združenega kraljestva so določili neustrezna merila za dodelitve pravic za naložbe iz nacionalne rezerve (glej odstavka 5.33 in 5.34). |
| --- | --- |

V Združenem kraljestvu, Nemčiji, Švedski in Danski je Sodišče med novimi upravičenci opazilo železniške družbe, jahalne klube/klube za vzrejo konj, golf klube/prostočasne klube in mestne svete (glej odstavke 5.25 do 5.27). Dodelitev pravic lastnikom zemljišč, ki nikoli niso opravljali nobene kmetijske dejavnosti in ki zgolj ohranjajo svoja zemljišča v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju, je povzročila znatno prerazporeditev pomoči EU od kmetov k lastnikom zemljišč, zlasti pri dinamičnem hibridnem modelu (glej odstavek 5.28). Organi Združenega kraljestva so določili neustrezna merila za dodelitve pravic za naložbe iz nacionalne rezerve (glej odstavka 5.33 in 5.34).

| 5.69 | Regionalni modeli resnično omogočajo dostop do podpore tudi tistim, ki je morda v preteklosti niso prejemali. Pri tem je šlo za jasno in zavestno odločitev zadevnih držav članic, da prerazporedijo podporo v novih okoliščinah razvezave. Novi upravičenci so tisti, ki so se dejavno ukvarjali s kmetijsko dejavnostjo v zadevnem referenčnem obdobju (to je v prvem letu uporabe). Lahko so bili lastniki zemljišč ali ne, vendar to ni pomembno za vprašanje, kdo je prejel pravice do premij. |
| --- | --- |

5.69

Regionalni modeli resnično omogočajo dostop do podpore tudi tistim, ki je morda v preteklosti niso prejemali. Pri tem je šlo za jasno in zavestno odločitev zadevnih držav članic, da prerazporedijo podporo v novih okoliščinah razvezave. Novi upravičenci so tisti, ki so se dejavno ukvarjali s kmetijsko dejavnostjo v zadevnem referenčnem obdobju (to je v prvem letu uporabe). Lahko so bili lastniki zemljišč ali ne, vendar to ni pomembno za vprašanje, kdo je prejel pravice do premij.

| 5.70 | Predpisi o SEP so državam članicam omogočili, da se same odločijo, kako bodo dodelile pravice iz nacionalne rezerve ter ali bodo odstranile nepričakovane dobičke (glej odstavke 5.29 do 5.34). Tako so se ista vprašanja v različnih državah članicah ali celo znotraj njih obravnavala zelo različno, kar onemogoča enako obravnavo vseh upravičencev v okviru sheme. |
| --- | --- |

5.70

Predpisi o SEP so državam članicam omogočili, da se same odločijo, kako bodo dodelile pravice iz nacionalne rezerve ter ali bodo odstranile nepričakovane dobičke (glej odstavke 5.29 do 5.34). Tako so se ista vprašanja v različnih državah članicah ali celo znotraj njih obravnavala zelo različno, kar onemogoča enako obravnavo vseh upravičencev v okviru sheme.

| 5.70 | Države članice imajo res možnost, da pod določenimi pogoji vrnejo pravice v nacionalno rezervo. Kadar je izbrana ta možnost, je treba upoštevati določene pogoje. |
| --- | --- |

5.70

Države članice imajo res možnost, da pod določenimi pogoji vrnejo pravice v nacionalno rezervo. Kadar je izbrana ta možnost, je treba upoštevati določene pogoje.

Države članice so prav tako odgovorne za izvajanje SEP.

| 5.71 | Komisija bi morala te posledice upoštevati pri izvajanju „zdravstvenega pregleda“ (63), ki naj bi potekal marca 2008. |
| --- | --- |

5.71

Komisija bi morala te posledice upoštevati pri izvajanju „zdravstvenega pregleda“ (63), ki naj bi potekal marca 2008.

| 5.71 | V okviru „zdravstvenega pregleda“ se bo natančno pregledalo delovanje shem podpore, uvedenih z reformo SKP leta 2003. |
| --- | --- |

5.71

V okviru „zdravstvenega pregleda“ se bo natančno pregledalo delovanje shem podpore, uvedenih z reformo SKP leta 2003.

| 5.72 | Pri kmetijsko-okoljskih ukrepih na področju razvoja podeželja je stopnja napak običajno visoka, ker kmetje ne izpolnjujejo (pogosto zapletenih) pogojev za upravičenost. Komisija bi morala pri teh ukrepih ustrezno preučiti primernost pogojev za upravičenost. |
| --- | --- |

5.72

Pri kmetijsko-okoljskih ukrepih na področju razvoja podeželja je stopnja napak običajno visoka, ker kmetje ne izpolnjujejo (pogosto zapletenih) pogojev za upravičenost. Komisija bi morala pri teh ukrepih ustrezno preučiti primernost pogojev za upravičenost.

| 5.72 | Komisija meni, da visoka stopnja napak v kmetijsko-okoljskih ukrepih, ki jih je ugotovilo Sodišče, ni značilna za vse odhodke za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

5.72

Komisija meni, da visoka stopnja napak v kmetijsko-okoljskih ukrepih, ki jih je ugotovilo Sodišče, ni značilna za vse odhodke za razvoj podeželja.

Kar zadeva kmetijsko-okoljske ukrepe, Komisija meni, da je njihov nadzor precej zapleten, vendar se na splošno priznava, da je cilj teh ukrepov vključiti okoljska vprašanja v kmetijstvo in da imajo dodano vrednost.

V zvezi s programskim obdobjem 2007–2013 na novo uvedena zakonodaja (64) določa, da morajo države članice predhodno zagotoviti, da so vsi ukrepi za razvoj podeželja ter povezane obveznosti in pogoji za upravičenost, ki jih nameravajo izvajati, preverljivi in jih je mogoče nadzirati.

| 5.73 | Narava pregledov po plačilih (65) in preostale pomanjkljivosti v njihovem izvajanju omejujejo zagotovilo o zanesljivosti in pravilnosti plačil, izvršenih v preteklih letih, ki ga je mogoče pridobiti iz njih. |
| --- | --- |

5.73

Narava pregledov po plačilih (65) in preostale pomanjkljivosti v njihovem izvajanju omejujejo zagotovilo o zanesljivosti in pravilnosti plačil, izvršenih v preteklih letih, ki ga je mogoče pridobiti iz njih.

| 5.73 | Komisija meni, da sistem pregledov po izvršenih plačilih deluje ustrezno. Revizije, ki jih je sama izvedla, potrjujejo, da se lahko pridobi zagotovilo na podlagi teh pregledov. |
| --- | --- |

5.73

Komisija meni, da sistem pregledov po izvršenih plačilih deluje ustrezno. Revizije, ki jih je sama izvedla, potrjujejo, da se lahko pridobi zagotovilo na podlagi teh pregledov.

Čeprav morda ni neposredne povezave med odhodki, nastalimi v letu 2006, in tistimi, vključenimi v preglede po izvršenih plačilih, ti pregledi prispevajo k splošnemu zagotovilu glede zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil v letu 2006, ker sistem kot tak deluje ustrezno. Dejansko pomenijo dodatno raven kontrole poleg pregledov pred izvršenimi plačili in se morajo zato obravnavati v okviru splošnega sistema upravljanja in kontrole kmetijskih odhodkov (glej tudi odgovor Komisije na odstaveko 5.77).

| 5.74 | Potrebne so izboljšave, da se odpravijo pomanjkljivosti, ki sta jih odkrila Sodišče in enota Komisije za potrditev obračunov, preden bo mogoče meniti, da sistem fizičnih pregledov in pregledov zamenjave deluje zadovoljivo. |
| --- | --- |

5.74

Potrebne so izboljšave, da se odpravijo pomanjkljivosti, ki sta jih odkrila Sodišče in enota Komisije za potrditev obračunov, preden bo mogoče meniti, da sistem fizičnih pregledov in pregledov zamenjave deluje zadovoljivo.

| 5.74 | Fizični pregledi in pregledi zamenjave v skladu z Uredbo št. 386/90 tvorijo del celotne verige kontrol, ki vključuje tudi predhodne administrativne preglede zahtevkov za izplačilo nadomestil, naknadne preglede v skladu z Uredbo 4045/89 in revizije, ki jih opravi Komisija. Komisija meni, da ta sistem deluje zadovoljivo. Nepravilnosti, ki so jih sporočile države članice za fizične in druge preglede izvoznih nadomestil, se kot delež odhodkov v zadnjih letih zmanjšujejo in so sedaj na nizki ravni. Vendar pa se preučujejo zakonodajne spremembe kot odziv na glavne ugotovitve Sodišča, navedene v Posebnem poročilu 4/2007. |
| --- | --- |

5.74

Fizični pregledi in pregledi zamenjave v skladu z Uredbo št. 386/90 tvorijo del celotne verige kontrol, ki vključuje tudi predhodne administrativne preglede zahtevkov za izplačilo nadomestil, naknadne preglede v skladu z Uredbo 4045/89 in revizije, ki jih opravi Komisija. Komisija meni, da ta sistem deluje zadovoljivo. Nepravilnosti, ki so jih sporočile države članice za fizične in druge preglede izvoznih nadomestil, se kot delež odhodkov v zadnjih letih zmanjšujejo in so sedaj na nizki ravni. Vendar pa se preučujejo zakonodajne spremembe kot odziv na glavne ugotovitve Sodišča, navedene v Posebnem poročilu 4/2007.

| 5.75 | Odločbe Komisije o finančnih potrditvah obračunov se nanašajo na zanesljivost računovodskih izkazov. Potrdila, ki jih izdajo certifikacijski organi, ne zajemajo zakonitosti in pravilnosti. Ti običajno zahtevkov za pomoč EU ne preverjajo na kraju samem. Da bi se izboljšalo zagotovilo, ki ga je mogoče pridobiti iz tega dela potrditve, bi morale službe Komisije izvajati redne revizijske obiske pri zadostnem številu certifikacijskih organov in zagotoviti, da se dokumentacijski pregledi potrdil in poročil certifikacijskih organov izvajajo v takšnih pogojih, da zagotavljajo ustrezen obseg in intenzivnost. |
| --- | --- |

5.75

Odločbe Komisije o finančnih potrditvah obračunov se nanašajo na zanesljivost računovodskih izkazov. Potrdila, ki jih izdajo certifikacijski organi, ne zajemajo zakonitosti in pravilnosti. Ti običajno zahtevkov za pomoč EU ne preverjajo na kraju samem. Da bi se izboljšalo zagotovilo, ki ga je mogoče pridobiti iz tega dela potrditve, bi morale službe Komisije izvajati redne revizijske obiske pri zadostnem številu certifikacijskih organov in zagotoviti, da se dokumentacijski pregledi potrdil in poročil certifikacijskih organov izvajajo v takšnih pogojih, da zagotavljajo ustrezen obseg in intenzivnost.

| 5.75 | Komisija obiskuje certifikacijske organe (in plačilne agencije) na podlagi analize tveganja, ki upošteva razsežnost vprašanj, s katerimi se spopadata oba organa. Ta praksa se bo nadaljevala tudi v proračunskem letu 2007. |
| --- | --- |

5.75

Komisija obiskuje certifikacijske organe (in plačilne agencije) na podlagi analize tveganja, ki upošteva razsežnost vprašanj, s katerimi se spopadata oba organa. Ta praksa se bo nadaljevala tudi v proračunskem letu 2007.

Komisija meni, da sta obseg in intenzivnost njenih pregledov potrdil certifikacijskih organov ustrezna. Komisija izvaja revizijsko delo, potrebno za pridobitev razumnega zagotovila, da so (na podlagi predstavljenih informacij) računovodski izkazi plačilnih agencij resnični, popolni in točni. Izvzetja se pojavijo, ko ne more sprejeti pozitivnega sklepa.

| 5.76 | Čeprav je cilj sistemov za potrditev obračunov (in pregledov po izvršenih plačilih) izključiti odhodke, ki niso skladni s pravili Skupnosti, na ravni plačil končnim upravičencem tega cilja trenutno ne dosegajo (66). Komisija stopnje nepravilnih plačil, ki jih financira SKP (67), ne pozna ali je še ni ocenila na način, ki bi bil ustrezen po mnenju Sodišča. |
| --- | --- |

5.76

Čeprav je cilj sistemov za potrditev obračunov (in pregledov po izvršenih plačilih) izključiti odhodke, ki niso skladni s pravili Skupnosti, na ravni plačil končnim upravičencem tega cilja trenutno ne dosegajo (66). Komisija stopnje nepravilnih plačil, ki jih financira SKP (67), ne pozna ali je še ni ocenila na način, ki bi bil ustrezen po mnenju Sodišča.

| 5.76 | Cilj postopka preverjanja skladnosti je izključiti odhodke iz financiranja Skupnosti, ki niso bili izvedeni v skladu s pravili Skupnosti, in s tem varovati proračun Skupnosti pred odhodki, ki se ne bi smeli obračunavati v njegovo breme. Vendar pa to ni mehanizem, s katerim se izterjajo nepravilna izplačila upravičencem, ki so v skladu z načelom deljenega upravljanja v izključni odgovornosti držav članic. |
| --- | --- |

5.76

Cilj postopka preverjanja skladnosti je izključiti odhodke iz financiranja Skupnosti, ki niso bili izvedeni v skladu s pravili Skupnosti, in s tem varovati proračun Skupnosti pred odhodki, ki se ne bi smeli obračunavati v njegovo breme. Vendar pa to ni mehanizem, s katerim se izterjajo nepravilna izplačila upravičencem, ki so v skladu z načelom deljenega upravljanja v izključni odgovornosti držav članic.

Rezultati kontrol na ravni končnih upravičencev, kot jih Komisiji sporočijo države članice in se objavijo v letnih poročilih o dejavnostih GD AGRI, za večji del odhodkov SKP zagotavljajo utemeljen prikaz obsega nepravilnih plačil. Da bi se izboljšalo zagotovilo, ki ga je mogoče pridobiti iz teh informacij, je Komisija od leta 2007 začela izvajati priporočilo Sodišča, da morajo certifikacijski organi opraviti več preverjanj in potrjevanj statističnih podatkov o inšpekcijskih pregledih ter pregledov po izvršenih plačilih.

| 5.77 | Komisija bi morala zagotoviti, da nadzorni in kontrolni sistemi dajejo zagotovilo glede zakonitosti in pravilnosti transakcij na ravni končnega upravičenca, ter si prizadevati, da se nepravilna plačila izterjajo. Sodišče je v ta namen predlagalo različne možnosti. Komisija se je odločila, da morajo certifikacijski organi opraviti več preverjanj in potrjevanja statističnih podatkov IAKS ter pregledov po izvršenih plačilih, vendar bo učinek tega mogoče oceniti šele naknadno. Kadar pa Komisija kot vir zagotovila uporabi delo, ki so ga opravili drugi, mora storiti vse potrebno, da bi zagotovila, da je ta vir zanesljiv. |
| --- | --- |

5.77

Komisija bi morala zagotoviti, da nadzorni in kontrolni sistemi dajejo zagotovilo glede zakonitosti in pravilnosti transakcij na ravni končnega upravičenca, ter si prizadevati, da se nepravilna plačila izterjajo. Sodišče je v ta namen predlagalo različne možnosti. Komisija se je odločila, da morajo certifikacijski organi opraviti več preverjanj in potrjevanja statističnih podatkov IAKS ter pregledov po izvršenih plačilih, vendar bo učinek tega mogoče oceniti šele naknadno. Kadar pa Komisija kot vir zagotovila uporabi delo, ki so ga opravili drugi, mora storiti vse potrebno, da bi zagotovila, da je ta vir zanesljiv.

| 5.77 | Celovit sistem upravljanja in kontrole kmetijskih odhodkov zagotavlja, da se preprečijo ali odkrijejo in evidentirajo nepravilna plačila končnim upravičencem. Sistem temelji na štirih dopolnilnih ravneh: |
| --- | --- |

5.77

Celovit sistem upravljanja in kontrole kmetijskih odhodkov zagotavlja, da se preprečijo ali odkrijejo in evidentirajo nepravilna plačila končnim upravičencem. Sistem temelji na štirih dopolnilnih ravneh:

| 1. | obvezna administrativna struktura na ravni držav članic, ki temelji na ustanovitvi plačilnih agencij in organa na visoki ravni, ki je pristojen za izdajanje in odvzemanje akreditacije agencije. Odločitev o izdaji akreditacije temelji na natančnem pregledu, ki ga opravi zunanji revizijski organ; |
| --- | --- |

1.

obvezna administrativna struktura na ravni držav članic, ki temelji na ustanovitvi plačilnih agencij in organa na visoki ravni, ki je pristojen za izdajanje in odvzemanje akreditacije agencije. Odločitev o izdaji akreditacije temelji na natančnem pregledu, ki ga opravi zunanji revizijski organ;

| 2. | natančen sistem kontrol in odvračilnih sankcij, ki jih izvajajo te plačilne agencije, s skupnimi osnovnimi značilnostmi in posebnimi predpisi, prilagojenimi posebnostim vsakega režima pomoči; |
| --- | --- |

2.

natančen sistem kontrol in odvračilnih sankcij, ki jih izvajajo te plačilne agencije, s skupnimi osnovnimi značilnostmi in posebnimi predpisi, prilagojenimi posebnostim vsakega režima pomoči;

| 3. | naknadne kontrole, ki jih opravijo neodvisni certifikacijski organi in posebni oddelki, ki izvajajo preglede v skladu z Uredbo (EGS) št. 4045/89; |
| --- | --- |

3.

naknadne kontrole, ki jih opravijo neodvisni certifikacijski organi in posebni oddelki, ki izvajajo preglede v skladu z Uredbo (EGS) št. 4045/89;

| 4. | potrjevanje obračunov prek Komisije (letna finančna potrditev in večletni postopki preverjanja skladnosti).
  Vse štiri ravni kot celota tako so osnova, na podlagi katere lahko Komisija pridobi razumno zagotovilo glede učinkovitega obvladovanja tveganja napak v zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil v kmetijstvu. |
| --- | --- |

4.

potrjevanje obračunov prek Komisije (letna finančna potrditev in večletni postopki preverjanja skladnosti).

Vse štiri ravni kot celota tako so osnova, na podlagi katere lahko Komisija pridobi razumno zagotovilo glede učinkovitega obvladovanja tveganja napak v zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil v kmetijstvu.

| 5.78 | Odločbe Komisije o skladnosti niso celovite za nobeno leto po letu 1998. Ker bodo te odločbe za odhodke v letu 2006 sprejete šele v prihodnosti, so odhodki začasni in bo zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Skupnosti, bo mogoče pridobiti samo, ko bo celoten postopek potrditve vzpostavljen in se uporabljal. |
| --- | --- |

5.78

Odločbe Komisije o skladnosti niso celovite za nobeno leto po letu 1998. Ker bodo te odločbe za odhodke v letu 2006 sprejete šele v prihodnosti, so odhodki začasni in bo zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Skupnosti, bo mogoče pridobiti samo, ko bo celoten postopek potrditve vzpostavljen in se uporabljal.

| 5.78 | Ob koncu leta 2006 ni bilo zaključenih le 12 revizij, opravljenih v letu 2002 in predhodnih letih, ki omogočajo finančne popravke za obdobje do leta 2001. To pomeni, da je usklajevanje odhodkov iz leta 2000 in preteklih let večinoma končano. |
| --- | --- |

5.78

Ob koncu leta 2006 ni bilo zaključenih le 12 revizij, opravljenih v letu 2002 in predhodnih letih, ki omogočajo finančne popravke za obdobje do leta 2001. To pomeni, da je usklajevanje odhodkov iz leta 2000 in preteklih let večinoma končano.

Komisija ne meni, da so odhodki v letu 2006 začasni in da bo zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil mogoče pridobiti, šele ko bo celoten postopek potrditve vzpostavljen in se uporabljal. Pri taki oceni postopka preverjanja skladnosti se ne upošteva dejstvo, da je ta postopek le en, čeprav pomemben, del celovitega sistema upravljanja in kontrole kmetijskih odhodkov.

Ta sistem, ki je podrobno opisan v odgovoru Komisije na odstavek 5.77, je osnova, na podlagi katere lahko Komisija pridobi razumno zagotovilo glede učinkovitega obvladovanja tveganja napak v zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil v kmetijstvu.

Kar zadeva proračunsko leto 2006, so že znane predhodne ugotovitve revizij, opravljenih v letu 2006. Na splošno je na podlagi teh ugotovitev mogoče skleniti, da je celotno stanje v zvezi s pomanjkljivostmi v nacionalnih kontrolnih sistemih primerljivo s stanjem v preteklih letih.

NADALJNJE UKREPANJE PO PREJŠNJIH OPAŽANJIH

Izterjave nepravilnih plačil

| 5.79 | Sodišče je v svojem Posebnem poročilu št. 3/2004 o izterjavi nepravilnih plačil opredelilo številne resne pomanjkljivosti v sistemu evidentiranja, izterjave in odpisa nepravilnih plačil. |
| --- | --- |

5.79

Sodišče je v svojem Posebnem poročilu št. 3/2004 o izterjavi nepravilnih plačil opredelilo številne resne pomanjkljivosti v sistemu evidentiranja, izterjave in odpisa nepravilnih plačil.

5.80

| 5.80 | Svet in Komisija sta se pozitivno odzvala na veliko teh pripomb, tako da sta: |
| --- | --- |

Svet in Komisija sta se pozitivno odzvala na veliko teh pripomb, tako da sta:

| 5.80 | |
| --- | --- |

5.80

| (a) | ustanovila skupno delovno skupino za izterjavo, ki naj bi reševala/odpravila zaostanke v primerih nepravilnosti, ki presegajo 0,5 milijona (68). Rezultat tega je bila odločba Komisije (69), s katero je bilo zaračunanih 317 milijonov EUR (70) v breme držav članic in 176 milijonov EUR v breme proračuna Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

ustanovila skupno delovno skupino za izterjavo, ki naj bi reševala/odpravila zaostanke v primerih nepravilnosti, ki presegajo 0,5 milijona (68). Rezultat tega je bila odločba Komisije (69), s katero je bilo zaračunanih 317 milijonov EUR (70) v breme držav članic in 176 milijonov EUR v breme proračuna Skupnosti;

(b)

| (b) | uvedla nove zahteve za poročanje o nepravilnostih in njihovo obravnavo (71) ter sprejela ukrepe za razjasnitev odgovornosti GD AGRI in OLAF v zvezi z nadaljnjim finančnim spremljanjem nepravilnosti (čeprav je treba še podpisati osnutek memoranduma o soglasju med strankami); |
| --- | --- |

uvedla nove zahteve za poročanje o nepravilnostih in njihovo obravnavo (71) ter sprejela ukrepe za razjasnitev odgovornosti GD AGRI in OLAF v zvezi z nadaljnjim finančnim spremljanjem nepravilnosti (čeprav je treba še podpisati osnutek memoranduma o soglasju med strankami);

| (b) | Nova uredba, ki obravnava nepravilnosti (72), se od 1. januarja 2007 uspešno izvaja v vseh 27 državah članicah, in delovna skupina Cocolaf (73) je 23. maja 2007 državam članicam predstavila podrobne praktične smernice.
  Junija in julija 2007 je potekalo medresorsko posvetovanje o instrumentu, ki naj bi jasno opredelil odgovornosti vseh zadevnih služb in ki naj bi se začel uporabljati kmalu potem. |
| --- | --- |

(b)

Nova uredba, ki obravnava nepravilnosti (72), se od 1. januarja 2007 uspešno izvaja v vseh 27 državah članicah, in delovna skupina Cocolaf (73) je 23. maja 2007 državam članicam predstavila podrobne praktične smernice.

Junija in julija 2007 je potekalo medresorsko posvetovanje o instrumentu, ki naj bi jasno opredelil odgovornosti vseh zadevnih služb in ki naj bi se začel uporabljati kmalu potem.

| (c) | za približno 2 600 primerov, sporočenih pred letom 1999, ki so pod „pragom 500 000“, v skupnem znesku 168,7 milijona EUR (74), sprejela pristop „50:50“ (75), ki se uporablja od 16. oktobra 2006. |
| --- | --- |

(c)

za približno 2 600 primerov, sporočenih pred letom 1999, ki so pod „pragom 500 000“, v skupnem znesku 168,7 milijona EUR (74), sprejela pristop „50:50“ (75), ki se uporablja od 16. oktobra 2006.

5.81

| 5.81 | Vendar pa je še nekaj pomembnih vprašanj, ki jih je nujno treba rešiti: |
| --- | --- |

Vendar pa je še nekaj pomembnih vprašanj, ki jih je nujno treba rešiti:

| 5.81 | |
| --- | --- |

5.81

| (a) | Komisija še vedno ni v položaju, da bi lahko dokončala primer „Jordanija/Irak“ v zvezi z lažnimi dokazi o prispetju izvoza mesa in perutnine, ki zajema za 35 milijonov EUR domnevnih nepravilnih plačil, saj sodni postopki, vključno s postopkom predhodnega odločanja na Sodišču Evropskih skupnosti, junija 2007 še niso bili končani; |
| --- | --- |

(a)

Komisija še vedno ni v položaju, da bi lahko dokončala primer „Jordanija/Irak“ v zvezi z lažnimi dokazi o prispetju izvoza mesa in perutnine, ki zajema za 35 milijonov EUR domnevnih nepravilnih plačil, saj sodni postopki, vključno s postopkom predhodnega odločanja na Sodišču Evropskih skupnosti, junija 2007 še niso bili končani;

(b)

| (b) | uporaba pravila „50:50“ pri 2 600 primerih z nižjimi vrednostmi, ki jih obravnava delovna skupina, kaže, da mora Komisija uvesti ukrepe, da bi zagotovila, da so zneski, ki se v skladu s tem postopkom zaračunavajo Skupnosti, pravilni; |
| --- | --- |

uporaba pravila „50:50“ pri 2 600 primerih z nižjimi vrednostmi, ki jih obravnava delovna skupina, kaže, da mora Komisija uvesti ukrepe, da bi zagotovila, da so zneski, ki se v skladu s tem postopkom zaračunavajo Skupnosti, pravilni;

| (b) | Kar zadeva zaračunavanje zneskov, Komisija poudarja, da morajo te zneske potrditi certifikacijski organi in da je zato znesek v višini 147 milijonov EUR pod podrobnim pregledom teh organov.
  Poleg tega Komisija trenutno spremlja primere, v katerih so ji bili zneski zaračunani v okviru revizij plačilnih agencij. |
| --- | --- |

(b)

Kar zadeva zaračunavanje zneskov, Komisija poudarja, da morajo te zneske potrditi certifikacijski organi in da je zato znesek v višini 147 milijonov EUR pod podrobnim pregledom teh organov.

Poleg tega Komisija trenutno spremlja primere, v katerih so ji bili zneski zaračunani v okviru revizij plačilnih agencij.

| (c) | razprava o 2. poročilu Komisije o izvrševanju Uredbe Sveta št. 1469/95 (tako imenovana „črna lista“) še ni operativno zaključena, saj Evropski parlament še ni izdal nobenega mnenja na to temo. |
| --- | --- |

(c)

razprava o 2. poročilu Komisije o izvrševanju Uredbe Sveta št. 1469/95 (tako imenovana „črna lista“) še ni operativno zaključena, saj Evropski parlament še ni izdal nobenega mnenja na to temo.

| (c) | Posebni odbor za kmetijstvo (76) je imel zadnjo razpravo 6. junija 2006, ko je sprejel svoje sklepe (77).
  Poročilo Komisije (78) je bilo poslano Evropskemu parlamentu (Cocobu (79)) 24. oktobra 2005, vendar Evropski parlament o njem še ni razpravljal. |
| --- | --- |

(c)

Posebni odbor za kmetijstvo (76) je imel zadnjo razpravo 6. junija 2006, ko je sprejel svoje sklepe (77).

Poročilo Komisije (78) je bilo poslano Evropskemu parlamentu (Cocobu (79)) 24. oktobra 2005, vendar Evropski parlament o njem še ni razpravljal.

Oljčno olje

| 5.82 | Sodišče je v svojem prejšnjem Letnem poročilu (80) izrazilo zaskrbljenost glede zanesljivosti geografskega informacijskega sistema za pridelavo oljk. Za tržno leto 2004/2005 je Sodišče izvedlo posebno revizijo sheme proizvodne pomoči za proizvodnjo oljčnega olja v državah članicah, ki so glavne proizvajalke (Italija, Španija in Grčija). |
| --- | --- |

5.82

Sodišče je v svojem prejšnjem Letnem poročilu (80) izrazilo zaskrbljenost glede zanesljivosti geografskega informacijskega sistema za pridelavo oljk. Za tržno leto 2004/2005 je Sodišče izvedlo posebno revizijo sheme proizvodne pomoči za proizvodnjo oljčnega olja v državah članicah, ki so glavne proizvajalke (Italija, Španija in Grčija).

5.83

| 5.83 | Med revizijo je bilo preizkušenih 50 datotek o plačilih, od katerih jih je bilo 33 pregledanih na kraju samem. Osem kmetov (24 %) je prijavilo najmanj 5 % več oljk, kot jih je bilo preštetih. Za dva od teh so bila izvršena znatna preplačila. |
| --- | --- |

Med revizijo je bilo preizkušenih 50 datotek o plačilih, od katerih jih je bilo 33 pregledanih na kraju samem. Osem kmetov (24 %) je prijavilo najmanj 5 % več oljk, kot jih je bilo preštetih. Za dva od teh so bila izvršena znatna preplačila.

| 5.84 | Revizija je potrdila, da so predhodno ugotovljene pomanjkljivosti še vedno prisotne in da GIS v vseh treh državah članicah ni niti dokončan niti zanesljiv. Ker se za izračun pravic iz SEP uporabljajo podatki iz GIS (81), bo Sodišče med revizijo odhodkov za leto 2007 temu vidiku posvetilo posebno pozornost. |
| --- | --- |

5.84

Revizija je potrdila, da so predhodno ugotovljene pomanjkljivosti še vedno prisotne in da GIS v vseh treh državah članicah ni niti dokončan niti zanesljiv. Ker se za izračun pravic iz SEP uporabljajo podatki iz GIS (81), bo Sodišče med revizijo odhodkov za leto 2007 temu vidiku posvetilo posebno pozornost.

| 5.83–5.84 | Pomoč je bila plačana na podlagi količine proizvedenega oljčnega olja. Število dreves je bil eden od številnih drugih elementov kontrolnega sistema (kontrola mlinov, kontrola donosa itd.). |
| --- | --- |

5.83–5.84

Pomoč je bila plačana na podlagi količine proizvedenega oljčnega olja. Število dreves je bil eden od številnih drugih elementov kontrolnega sistema (kontrola mlinov, kontrola donosa itd.).

Uredba predvideva sankcijo na znesek pomoči, kadar razlika med prijavljenimi in preštetimi drevesi presega 5 %. V primerih, ko države članice teh sankcij niso uporabljale ali so jih neustrezno uporabljale, ali v primerih, ko geografski informacijski sistem za pridelavo oljk ni bil posodobljen, postopek potrjevanja obračunov poteka ali pa je že omogočil finančne popravke.

Komisija je od proračunskega leta 2000 že izvedla finančne popravke v višini približno 180 milijonov EUR, pripravljajo pa se že znatnejši popravki.

Od 1. januarja 2006 je pomoč za pridelavo oljčnega olja v celoti razvezana in vključena v shemo enotnega plačila (le Španija je zadržala manjši element vezane pomoči).

Zemljišče za pridelavo oljk se zdaj obravnava kot „klasično“ kmetijsko zemljišče, ki se kontrolira v okviru IAKS, kar bi moralo močno zmanjšati morebitno tveganje za napake.

POSEBNA POROČILA

| 5.85 | Sodišče je v zadnjih dvanajstih mesecih objavilo eno posebno poročilo s področja kmetijstva: Posebno poročilo o fizičnih pregledih in pregledih zamenjave pri pošiljkah, upravičenih do izvoznega nadomestila (Posebno sporočilo št. 4/2007). Na voljo je na spletni strani Sodišča (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

5.85

Sodišče je v zadnjih dvanajstih mesecih objavilo eno posebno poročilo s področja kmetijstva: Posebno poročilo o fizičnih pregledih in pregledih zamenjave pri pošiljkah, upravičenih do izvoznega nadomestila (Posebno sporočilo št. 4/2007). Na voljo je na spletni strani Sodišča (www.eca.europa.eu).

(1)  Neto plačila.

---

(2)  SEP in SEPP.

(3)  Uredbi Sveta (EGS) št. 3508/92 (UL L 355, 5.12.1992, str. 1) in (ES) št. 1782/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1), ki pokrivata premije za živali in pomoč na površino.

(4)  Uredba Sveta (EGS) št. 386/90 (UL L 42, 16.2.1990, str. 6).

(5)  Uredba Sveta (EGS) št. 4045/89 (UL L 388, 30.12.1989, str. 18) ki pokriva plačila za izvozna nadomestila, subvencije za predelavo in pretvorbo, bombaž, oljčno olje, tobak in nekatere ukrepe za razvoj podeželja, katera so višja od določene mejne vrednosti.

(6)  Prijavljeni popravki zaradi skladnosti, ki znašajo –64,8 milijona EUR (Španija), – 152,1 milijona EUR (Italija) in –0,3 milijona EUR (Nizozemska) niso zajeti, ker ker jih ni mogoče pripisati posameznim plačilnim agencijam.

(7)  To zajema mnenje s pridržki, omejitev obsega ali poudarjeno vprašanje.

(8)  Obračuni, razdruženi od odločb o finančni potrditvi, kadar se je od certifikacijskih organov zahtevalo dodatno delo ali informacije.

(9)  Razdruženi le obračuni v zvezi z odhodki na področju ukrepov za razvoj podeželja.

Vir: Zbirno poročilo Komisije o finančni potrditvi obračunov Jamstvenega oddelka EKUJS za leto 2006.

(10)  Uredba (ES) št. 1782/2003.

(11)  Avstrija, Danska, Belgija, Nemčija, Irska, Italija, Luksemburg, Portugalska, Švedska in Združeno kraljestvo.

(12)  Komisija je te podatke prilagodila v letu 2005.

(13)  Komisija je te podatke prilagodila v letu 2006.

(14)  Komisija je te podatke prilagodila v letu 2007.

Opomba 1: Daljinsko zaznavanje vključuje uporabo satelitskih ali letalskih posnetkov za preverjanje vlog IAKS.

Opomba 2: Preizkušanje, opravljeno v letu N, se nanaša na plačila, izvršena v letu N + 1.

Viri: Statistični podatki IAKS, ki so jih države članice sporočile GD AGRI.

Letno poročilo o dejavnostih GD AGRI za leto 2006.

(15)  Razlogi za nadomestila, navedeni v ministrskih odločbah: „nerodovitna zemlja“, „nadmorska višina parcel“, „način obdelovanja in način sušenja“, „zdravstveno stanje rastlin v vinogradih“, „starost vinogradov v povezavi z njihovo občutljivostjo za viruse in utrujeno zemljo“, „pri ponovni zasaditvi niso bile uporabljene primerne rastline glede na zemljo in vremenske razmere v regiji“, „sultanine, pridelane na rastlinah, ki so jih prizadeli virusi zaradi uporabe necertificiranih rastlin med ponovno zasaditvijo“.

(16)  SEP zajema naslednje sheme pomoči: poljščine, govedina in teletina, ovčje in kozje meso, mleko in mlečni izdelki, zrnate stročnice, posušena krma, riž, semena, krompirjev škrob, bombaž, oljčno olje, tobak, hmelj in sladkorna pesa.

(17)  Vsaka pravica skupaj z enim hektarjem zemljišča, ki ga kmet prijavi in ohranja v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju, povzroči plačilo iz SEP.

(18)  Številke za Dansko, Luksemburg, Nemčijo in Švedsko so predložile države članice v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 296/96. Sektor trenutno analizira številke za Združeno kraljestvo, da bi jih razvrstil po plačilnih agencijah. Številke za Anglijo, Škotsko, Wales in Severno Irsko so začasno pridobljene iz statističnih podatkov IAKS, določenih v členu 76 Uredbe (ES) št. 796/2004.

(19)  Številke, pridobljene iz statističnih podatkov, posredovanih v skladu s členom 76 Uredbe (ES) št. 796/2004.

(20)  Določeno povišanje števila zahtevkov za SEP v primerjavi s številom upravičencev do plačil neposredne pomoči v okviru prejšnjih shem pomoči je posledica dejstva, da so določene kategorije upravičencev do SEP (na primer proizvajalci sadja, zelenjave in poznega krompirja, rejci konj) opravljali kmetijsko dejavnost pred uvedbo SEP, vendar niso prejemali nikakršne neposredne pomoči EU.

(21)  Določeno povečanje površine, ki jo pokrivajo zahtevki za SEP v primerjavi s površino, prijavljeno v okviru prejšnjih shem pomoči, je posledica dejstva, da so površine, uporabljene za kmetijsko proizvodnjo, ki niso bile v prejšnji shemi pomoči, zdaj prijavljene v okviru SEP, ter dejstva, da mora v okviru SEP kmet prijaviti zemljišče, ki ga ima na voljo.

(22)  Glej člen 42 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

(23)  Revizija izračunavanja in dodeljevanja pravic je bila opravljena v: Avstriji, Belgiji (Flamska), Nemčiji (Bavarska), Italiji (AGEA), Danski, Irski, Luksemburgu, Portugalski, Švedski, Združenem kraljestvu (Anglija, Škotska in Severna Irska).

(24)  Glej Prilogo V k Uredbi Komisije (ES) št. 118/2005 (UL L 24, 27.1.2005, str. 15).

(25)  Sodišče ni revidiralo navzkrižne skladnosti – kako kmetje upoštevajo različne standarde s področja okolja, zdravja ljudi, rastlin in živali itd.

(26)  Ta vidik je bil revidiran v Avstriji, Belgiji (Valonija), Nemčiji (Brandenburg), Danski, Irski, Italiji in Združenem kraljestvu (Wales).

(27)  Vrednost pravic, dodeljenih lastnikom zemljišč, se bo sčasoma znatno povečala (glej odstavek 5.28).

(28)  Zlasti primeri, ko najemne pogodbe niso bile podaljšane.

(29)  Sodišče je pri oceni finančnega učinka uporabilo povprečne vrednosti pravic v zadevnih državah članicah.

(30)  Člen 59(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003 določa, da je v skladu z regionalnim modelom število pravic na kmeta enako številu hektarjev, ki jih prijavi ... v prvem letu uporabe sheme enotnega plačila.

(31)  Glej člen 33(1) ter člen 2(a) in (c) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

(32)  Za zemljišča na območjih z izrazito omejenimi možnostmi ti številki znašata 25,59 EUR in približno 230 EUR, za močvirsko pokrajino pa 3,36 EUR in približno 30 EUR.

(33)  Člen 42(9) Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 in člen 10 Uredbe Komisije (ES) št. 795/2004 (UL L 141, 30.4.2004, str. 1).

(34)  Klavzula o nepričakovanihh dobičkih se uporablja samo za prenose pred 15. majem 2004. Prenosi po tem datumu in brezplačni prenosi ne sodijo v področje uporabe te klavzule.

(35)  Španija in Francija sta v letu 2006 to klavzulo uporabili.

(36)  Člen 42(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

(37)  Glej opredelitev kmeta v odstavku 5.26.

(38)  Glej člen 2(k)Uredbe (ES) št. 795/2004, ki določa, da novi kmet ni smel izvajati nobene kmetijske dejavnosti v lastnem imenu in na lastno odgovornost ali imeti nadzora pravne osebe, ki opravlja kmetijsko dejavnost 5 let pred začetkom nove kmetijske dejavnosti.

(39)  192 pravic v vrednosti 115 000 EUR je bilo v skladu z določbami člena 17 Uredbe (ES) št. 795/2004 prenesenih na hčer kmeta A in dva druga kmeta za zemljišča, ki so jim bila prodana v letu 2003. Te pravice so bile prenesene brez uporabe klavzule o nepričakovanih dobičkih.

(40)  Najemodajalec zemljišča je bil rejec ovac, ki je imel v lasti več kot 11 700 ha ekstenzivnih pašnikov, za katere so mu bile dodeljene pravice relativno nizke vrednosti v višini 20 EUR vsaka. Skupno je oddal v najem več kot 3 000 ha kmetom v podobnih situacijah, kot je kmet B.

(41)  Standardna pravica mora biti aktivirana vsaj enkrat na tri leta, pravice iz nacionalne rezerve pa morajo biti aktivirane vsako leto v obdobju prvih pet let.

(42)  Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska, Slovaška.

(43)  Ostalih pet držav članic je bilo revidiranih prejšnje leto. Glej Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavki 5.12 do 5.20.

(44)  Če skupni znesek pomoči za izplačilo presega nacionalno ovojnico SEPP, je treba pomoč sorazmerno zmanjšati.

(45)  V okviru Usmerjevalnega oddelka EKUJS je bilo za razvoj podeželja porabljenih dodatnih 3 810 milijonov EUR (glej poglavje 6).

(46)  V Italiji, na Danskem, na Nizozemskem, v Nemčiji, Avstriji, Franciji, na Irskem in v Združenem kraljestvu.

(47)  Glej odstavek 5.38(b) Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

(48)  Uredba (EGS) št. 386/90.

(49)  Uredba Komisije (ES) št. 2390/1999 (UL L 295, 16.11.1999, str. 1).

(50)  Komisija je sprejela posebno odločbo za odhodke za razvoj podeželja v novih državah članicah. To naj bi bolje odražalo finančno poslovodenje na tem področju.

(51)  Poročila in potrdila morajo biti Komisiji poslana do 10. februarja, odločba pa mora biti sprejeta do 30. aprila.

(52)  Populacija za DAS je zajemala 30 plačilnih agencij. Za dodatnih 15 plačilnih agencij, kjer so bila potrdila spremenjena, so bili preverjeni tudi razlogi za to.

(53)  DAF-Irska, AGEA in AGREA-Italija, BIRB-Belgija, FAGA-Španija, ONIC-Francija, OPEKEPE-Grčija.

(54)  ARBEA-Italija, IFADAP-Portugalska, Ministère de l'agriculture-Luksemburg, MVH-Madžarska.

(55)  Uredba Sveta (ES) št. 1290/2005 (UL L 209, 11.8.2005, str. 1) in Uredba Komisije (ES) št. 885/2006 (UL L 171, 23.6.2006, str. 90).

(56)  Glej Prilogo III k Uredbi Komisije (ES) št. 885/2006.

(57)  Člen 32(5) Uredbe (ES) št. 1290/2005.

(58)  Ko so potrjeni ostali obračuni, se lahko Skupnosti zaračunajo dodatni zneski.

(59)  Člen 32(6) Uredbe (ES) št. 1290/2005.

(60)  V tabeli 9 bilance stanja.

(61)  Odločba Komisije 2006/334/ES (UL L 124, 11.5.2006, str. 21), Odločba Komisije 2006/554/ES (UL L 218, 9.8.2006, str. 12) in Odločba Komisije 2006/932/ES (UL L 355, 15.12.2006, str. 96).

(62)  Popravki se lahko izvedejo za največ dve leti pred posredovanjem revizijskih ugotovitev, člen 7(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 (UL L 160, 26.6.1999, str. 103).

(63)  Deklaracija št. 3 o pregledu finančnega okvira, priložena Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 17. maja 2006.

(64)  Člen 48 Uredbe Komisije (ES) št. 1974/2006.

(65)  Pregledi po izvršenih plačilih za transakcije v letu 2006 bodo izvedeni v obdobju od julija 2007 do julija 2008. Obseg teh pregledov lahko presega transakcije v letu 2006. Rezultati bodo predloženi Komisiji najpozneje do 1. januarja 2009. Ta jih bo nato ponovno pregledala in se lahko odloči za izključitev odhodkov. Zaradi tega Sodišče ne more pridobiti zagotovila o transakcijah EKUJS za leto 2006.

(66)  Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavek 5.56.

(67)  Da bi se ocenila raven nepravilnosti, je treba jasno opredeliti ustrezno metodo vzorčenja (Mnenje Sodišča št. 2/2004 o modelu enotne revizije, odstavek 48), zakonitost in pravilnost odhodkov pa je treba preverjati na ravni končnega upravičenca (Mnenje Sodišča št. 1/2005 o financiranju SKP, odstavek 24).

(68)  Priglašeno Komisiji pred letom 1999.

(69)  Odločba Komisije 2006/678/ES (UL L 278, 10.10.2006, str. 24).

(70)  165 primerov, od katerih se jih 157 nanaša na Italijo.

(71)  V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1848/2006 (UL L 355, 15.12.2006, str. 56).

(72)  Uredba komisije (ES) št. 1848/2006.

(73)  Cocolaf: Svetovalni odbor za usklajevanje preprečevanja prevar.

(74)  Stanje na dan 14. novembra 2005.

(75)  50 % finančnih posledic neizterjave nosijo države članice in 50 % proračun Skupnosti, če izterjava ni bila izvedena v štirih letih od prve administrativne ali sodne ugotovitve, ali v osmih letih, če izterjava ni bila predmet nacionalne sodne odločbe. V odločbi o potrditvi obračunov, sprejeti aprila 2007, o večini navedenih primerov še ni dokončne odločitve, ker so obračuni za AGEA in Italijo razdruženi.

(76)  Posebni odbor za kmetijstvo (Special Committee on Agriculture, SCA) zajema stalne predstavnike držav članic; SCA pripravlja sklepe Sveta o vprašanjih skupne kmetijske politike.

(77)  Št. zadnjega dokumenta: 7763/06.

(78)  Drugo poročilo Komisije o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1469/95.

(79)  Cocobu: Odbor za proračunski nadzor.

(80)  Glej odstavke 5.25 do 5.27.

(81)  Število hektarjev, ki se upoštevajo pri določitvi števila plačilnih pravic, temelji na algoritmu, s katerim se pridobi oljčna površina iz položaja oljk z uporabo avtomatske obdelave na osnovi GIS.

PRILOGA 5.1

Razvoj ključnih ugotovitev – Kmetijstvo

| | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- |
| Ugotovitve | Odgovori Komisije | Ugotovitve | Priporočila |
| IAKS | Sheme pomoči na površino | | | |
| Podobno kot v prejšnjih letih se je v nekaterih državah članicah izkazalo, da je bila stopnja napak pri transakcijah, izbranih na podlagi tveganja, nižja kot pri naključno izbranih transakcijah (5.8). | Revizije, ki jih je opravila Komisija, so pokazale, da so nekatere države članice poročale o pregledih z daljinskim zaznavanjem kot o naključnih pregledih, čeprav so bili kmetje na območju izbrani na podlagi tveganja. | | |
| Sheme premij za živali | | | |
| Na splošno so nacionalni statistični podatki za premije za živali še vedno manj zanesljivi od enakovrednih statističnih podatkov za vloge za pomoč na površino (5.24). | Ni odgovora. | | |
| Ugotovitve DAS v zvezi z IAKS v Grčiji kažejo, da ni bilo nobenega večjega izboljšanja v primerjavi z lanskim letom (5.10). | Komisija je v letu 2005 še naprej izvajala okrepljen revizijski program. Pomanjkljivosti se spremljajo v okviru postopkov za potrditev obračunov. Grški organi so oblikovali akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti, da bi zagotovili, da se glavni elementi IAKS okrepijo in učinkovito uporabljajo. Grški organi so v svoj akcijski načrt za leto 2006 vključili izvajanje novega postopka za zahtevke, s katerim se je spremenila vloga združenj kmetov. | Že peto leto zapored izjava generalnega direktorja vsebuje pridržek glede nezadostnega izvajanja IAKS v Grčiji. Za leto 2006 sta Komisija in Sodišče potrdila, da se ključne kontrole še vedno ne izvajajo (5.11). | |
| SEP | Se ne uporablja. | Se ne uporablja. | Združeno kraljestvo je dodelilo pravice lastnikom zemljišč, ki so svoja zemljišča večino leta dajali v najem (5.20).
  V nasprotju s pravili so nekatere države članice določbo v zvezi s konsolidacijo pravic razširile na vse primere, kjer je imel kmet v letu 2005 manj hektarjev kot pravic (5.23).
  SEP je imel številne stranske učinke: pomoč je bila plačana lastnikom zemljišč in novim upravičencem (5.28); v številnih državah članicah so kmetje lahko zadržali svoje nepričakovane dobičke (5.29); neustrezna merila za naložbe so povzročila vprašljivo dodelitev dodatnih pravic (5.34). | |
| Oljčno olje | Sodišče je v vseh državah članicah ugotovilo, da ne posodabljajo podatkov v GIS (alfanumerične zbirke podatkov, dejansko število oljk, novi nasadi in proizvodne možnosti), kar jasno kaže, da sistema GIS še vedno ni mogoče obravnavati kot v celoti delujočega (5.25–5.26). | Pomanjkljivosti v GIS za oljčno olje so znane tudi Komisiji, ki se strinja s pripombami Sodišča glede izvajanja reforme. | Obiski na kraju samem v državah članicah, ki so glavne proizvajalke, so pokazali splošne težave, ki vplivajo na zanesljivost in točnost GIS ter posledično na pravilen izračun pravic v okviru SEP (5.84). | |
| Naknadni pregledi | Komisija še vedno ne more zagotoviti celovitih in primerljivih podatkov o preverjenih transakcijah (4045/89) in vrednosti odkritih nepravilnosti, ki so bile izterjane. Za izboljšanje poročanja je sprejela zakonske spremembe, vendar učinki še niso znani (5.38). | Komisija meni, da že prejema zadostne podatke o preizkušenih transakcijah in odkritih nepravilnostih.
  Poročanje je bilo dodatno izboljšano z uvedbo Uredbe (ES) št. 40/2006, ki omogoča oceno možne ravni nepravilnosti za vse kategorije odhodkov. | Enota za skladnost, odgovorna za razvoj podeželja, ni izvedla nobenih revizij, ki bi zajemale vprašanja iz Uredbe (EGS) št. 4045/89 (5.50). | |
| Sodišče je svoje delo iz leta 2003 (preučitev spremljanja pregledov iz Uredbe 4045/89 s strani Komisije) nadaljevalo z vnovičnim obiskom sedmih držav članic, da bi ocenilo dosežen napredek. Čeprav je Sodišče pri tem ugotovilo, da se je splošna kakovost preverjenih pregledov izboljšala, so bile še vedno pomanjkljivosti pri izterjavi nepravilnosti, odkritih pri pregledih, državam članicam ni uspelo pravočasno dokončati načrtovanih pregledov po plačilih, v dveh državah članicah pa jim še vedno ni uspelo dokončati minimalnega števila pregledov (5.39). | Za izterjavo nepravilnih plačil niso odgovorni tisti, ki izvajajo preglede po izvršenih plačilih, temveč plačilne agencije. | Komisija zato še vedno ne ve, koliko potencialnih nepravilnosti, prvotno prijavljenih v skladu z Uredbo (EGS) št. 4045/89, je bilo izterjanih oziroma zakaj niso bile izterjane (5.52). | |
| Komisija je začela ocenjevati, v kolikšnem obsegu načrtovani pregledi v nekaterih državah članicah niso bili dokončani (poudarjeno v prejšnjih poročilih Sodišča). Začetni rezultati so potrdili, da štirim državam članicam ni uspelo dokončati minimalnega števila zahtevanih pregledov po plačilih, vendar niso bili predlagani še nobeni popravni ukrepi (5.38). | Komisija je dejansko že ocenila obseg zaostanka. Ukrepi za izboljšanje so se začeli izvajati z obiski v dveh državah članicah, kjer so zaostanki največji. Od teh dveh držav članic je bilo zahtevano, da razvijeta akcijske načrte za odpravo zaostankov.
  Take akcijske načrte, ki vključujejo jasen izračun števila neizvedenih pregledov glede na razpoložljive vire ter ki vsebujejo jasne roke, je treba sporočiti Komisiji, njihovo izvajanje pa bo natančno spremljano. | Zaostanki so še vedno v Nemčiji, Italiji in Španiji (5.53). | |
| Izvozna nadomestila | Pregledi izvoznih nadomestil: | | | |
| Glede pomanjkljivosti, ki jih je Komisija v letu 2004 ugotovila med revizijami v državah članicah, še vedno ni bila sprejeta dokončna odločitev, ali naj se uvede finančni popravek ali ne (5.34). | Dve poizvedbi sta bili zaključeni brez finančnega popravka (Poljska, Litva). Za ostale poizvedbe, pri katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti, potekajo postopki potrditve obračunov. | Na podlagi revizij fizičnih pregledov in pregledov zamenjave, ki jih je opravilo Sodišče, je bilo pripravljeno Posebno poročilo št. 4/2007.
  Analiza Sodišča kaže, da informacije o fizičnih pregledih in pregledih zamenjave niso zanesljive (5.55). | |
| Razvoj podeželja | Sodišče je znova ugotovilo visoko stopnjo napak, saj kmetje niso izpolnjevali svojih obveznosti ali pa organi oblasti niso preverjali ključnih pogojev za upravičenost (5.29). | Komisija bo podrobno preučila težave, ki jih je ugotovilo Sodišče, ko bo prejela odgovore od držav članic. | Pri kmetijsko-okoljskih ukrepih je Sodišče znova ugotovilo visoko stopnjo napak, saj kmetje niso izpolnjevali svojih obveznosti ali pa organi oblasti niso preverjali ključnih pogojev za upravičenost (5.44). | |

2005

2006

Ugotovitve

Odgovori Komisije

Ugotovitve

Priporočila

IAKS

Sheme pomoči na površino

Podobno kot v prejšnjih letih se je v nekaterih državah članicah izkazalo, da je bila stopnja napak pri transakcijah, izbranih na podlagi tveganja, nižja kot pri naključno izbranih transakcijah (5.8).

Revizije, ki jih je opravila Komisija, so pokazale, da so nekatere države članice poročale o pregledih z daljinskim zaznavanjem kot o naključnih pregledih, čeprav so bili kmetje na območju izbrani na podlagi tveganja.

Sheme premij za živali

Na splošno so nacionalni statistični podatki za premije za živali še vedno manj zanesljivi od enakovrednih statističnih podatkov za vloge za pomoč na površino (5.24).

Ni odgovora.

Ugotovitve DAS v zvezi z IAKS v Grčiji kažejo, da ni bilo nobenega večjega izboljšanja v primerjavi z lanskim letom (5.10).

Komisija je v letu 2005 še naprej izvajala okrepljen revizijski program. Pomanjkljivosti se spremljajo v okviru postopkov za potrditev obračunov. Grški organi so oblikovali akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti, da bi zagotovili, da se glavni elementi IAKS okrepijo in učinkovito uporabljajo. Grški organi so v svoj akcijski načrt za leto 2006 vključili izvajanje novega postopka za zahtevke, s katerim se je spremenila vloga združenj kmetov.

Že peto leto zapored izjava generalnega direktorja vsebuje pridržek glede nezadostnega izvajanja IAKS v Grčiji. Za leto 2006 sta Komisija in Sodišče potrdila, da se ključne kontrole še vedno ne izvajajo (5.11).

SEP

Se ne uporablja.

Se ne uporablja.

Združeno kraljestvo je dodelilo pravice lastnikom zemljišč, ki so svoja zemljišča večino leta dajali v najem (5.20).

V nasprotju s pravili so nekatere države članice določbo v zvezi s konsolidacijo pravic razširile na vse primere, kjer je imel kmet v letu 2005 manj hektarjev kot pravic (5.23).

SEP je imel številne stranske učinke: pomoč je bila plačana lastnikom zemljišč in novim upravičencem (5.28); v številnih državah članicah so kmetje lahko zadržali svoje nepričakovane dobičke (5.29); neustrezna merila za naložbe so povzročila vprašljivo dodelitev dodatnih pravic (5.34).

Oljčno olje

Sodišče je v vseh državah članicah ugotovilo, da ne posodabljajo podatkov v GIS (alfanumerične zbirke podatkov, dejansko število oljk, novi nasadi in proizvodne možnosti), kar jasno kaže, da sistema GIS še vedno ni mogoče obravnavati kot v celoti delujočega (5.25–5.26).

Pomanjkljivosti v GIS za oljčno olje so znane tudi Komisiji, ki se strinja s pripombami Sodišča glede izvajanja reforme.

Obiski na kraju samem v državah članicah, ki so glavne proizvajalke, so pokazali splošne težave, ki vplivajo na zanesljivost in točnost GIS ter posledično na pravilen izračun pravic v okviru SEP (5.84).

Naknadni pregledi

Komisija še vedno ne more zagotoviti celovitih in primerljivih podatkov o preverjenih transakcijah (4045/89) in vrednosti odkritih nepravilnosti, ki so bile izterjane. Za izboljšanje poročanja je sprejela zakonske spremembe, vendar učinki še niso znani (5.38).

Komisija meni, da že prejema zadostne podatke o preizkušenih transakcijah in odkritih nepravilnostih.

Poročanje je bilo dodatno izboljšano z uvedbo Uredbe (ES) št. 40/2006, ki omogoča oceno možne ravni nepravilnosti za vse kategorije odhodkov.

Enota za skladnost, odgovorna za razvoj podeželja, ni izvedla nobenih revizij, ki bi zajemale vprašanja iz Uredbe (EGS) št. 4045/89 (5.50).

Sodišče je svoje delo iz leta 2003 (preučitev spremljanja pregledov iz Uredbe 4045/89 s strani Komisije) nadaljevalo z vnovičnim obiskom sedmih držav članic, da bi ocenilo dosežen napredek. Čeprav je Sodišče pri tem ugotovilo, da se je splošna kakovost preverjenih pregledov izboljšala, so bile še vedno pomanjkljivosti pri izterjavi nepravilnosti, odkritih pri pregledih, državam članicam ni uspelo pravočasno dokončati načrtovanih pregledov po plačilih, v dveh državah članicah pa jim še vedno ni uspelo dokončati minimalnega števila pregledov (5.39).

Za izterjavo nepravilnih plačil niso odgovorni tisti, ki izvajajo preglede po izvršenih plačilih, temveč plačilne agencije.

Komisija zato še vedno ne ve, koliko potencialnih nepravilnosti, prvotno prijavljenih v skladu z Uredbo (EGS) št. 4045/89, je bilo izterjanih oziroma zakaj niso bile izterjane (5.52).

Komisija je začela ocenjevati, v kolikšnem obsegu načrtovani pregledi v nekaterih državah članicah niso bili dokončani (poudarjeno v prejšnjih poročilih Sodišča). Začetni rezultati so potrdili, da štirim državam članicam ni uspelo dokončati minimalnega števila zahtevanih pregledov po plačilih, vendar niso bili predlagani še nobeni popravni ukrepi (5.38).

Komisija je dejansko že ocenila obseg zaostanka. Ukrepi za izboljšanje so se začeli izvajati z obiski v dveh državah članicah, kjer so zaostanki največji. Od teh dveh držav članic je bilo zahtevano, da razvijeta akcijske načrte za odpravo zaostankov.

Take akcijske načrte, ki vključujejo jasen izračun števila neizvedenih pregledov glede na razpoložljive vire ter ki vsebujejo jasne roke, je treba sporočiti Komisiji, njihovo izvajanje pa bo natančno spremljano.

Zaostanki so še vedno v Nemčiji, Italiji in Španiji (5.53).

Izvozna nadomestila

Pregledi izvoznih nadomestil:

Glede pomanjkljivosti, ki jih je Komisija v letu 2004 ugotovila med revizijami v državah članicah, še vedno ni bila sprejeta dokončna odločitev, ali naj se uvede finančni popravek ali ne (5.34).

Dve poizvedbi sta bili zaključeni brez finančnega popravka (Poljska, Litva). Za ostale poizvedbe, pri katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti, potekajo postopki potrditve obračunov.

Na podlagi revizij fizičnih pregledov in pregledov zamenjave, ki jih je opravilo Sodišče, je bilo pripravljeno Posebno poročilo št. 4/2007.

Analiza Sodišča kaže, da informacije o fizičnih pregledih in pregledih zamenjave niso zanesljive (5.55).

Razvoj podeželja

Sodišče je znova ugotovilo visoko stopnjo napak, saj kmetje niso izpolnjevali svojih obveznosti ali pa organi oblasti niso preverjali ključnih pogojev za upravičenost (5.29).

Komisija bo podrobno preučila težave, ki jih je ugotovilo Sodišče, ko bo prejela odgovore od držav članic.

Pri kmetijsko-okoljskih ukrepih je Sodišče znova ugotovilo visoko stopnjo napak, saj kmetje niso izpolnjevali svojih obveznosti ali pa organi oblasti niso preverjali ključnih pogojev za upravičenost (5.44).

PRILOGA 5.2

Ocena nadzornih in kontrolnih sistemov – shema enotnega plačila (SEP) – upravljanih v okviru IAKS (1)

| Ključna notranja kontrola |
| --- |
| Država članica | Administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila | Analiza tveganja in postopki izbire za inšpekcijske preglede | Metodologija inšpekcijskih pregledov, nadzor kakovosti in sporočanje posameznih rezultatov | Priprava in zanesljivost statističnih podatkov o inšpekcijskih pregledih in rezultatih |
| Avstrija | 3/4/5 | | | |
| Belgija (Valonija) | 3/4/14 | | | |
| Nemčija (Brandenburg) | 1/2/3 | | | |
| Italija | 3/12 | | 9/13 | 6 |
| Irska | 1/3/5 | 8 | 9/10 | 7 |
| Wales | 1/3/5/11 | | | |

Ključna notranja kontrola

Država članica

Administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila

Analiza tveganja in postopki izbire za inšpekcijske preglede

Metodologija inšpekcijskih pregledov, nadzor kakovosti in sporočanje posameznih rezultatov

Priprava in zanesljivost statističnih podatkov o inšpekcijskih pregledih in rezultatih

Avstrija

3/4/5

Belgija (Valonija)

3/4/14

Nemčija (Brandenburg)

1/2/3

Italija

3/12

9/13

6

Irska

1/3/5

8

9/10

7

Wales

1/3/5/11

| | Zadovoljivo |
| --- | --- |
| | Delno zadovoljivo |
| | Nezadovoljivo |

Zadovoljivo

Delno zadovoljivo

Nezadovoljivo

| 1 | Postopki za registracijo zahtevkov ne zagotavljajo zadostnega dokaza o dejanskem datumu prejema in/ali niso zadostno kontrolirani. |
| --- | --- |
| 2 | V zbirko podatkov, ki se uporablja za administrativna navzkrižna preverjanja in izračun plačil, se podatki o referenčnih parcelah vnesejo samo na začetku leta vložitve zahtevkov. Spremembe referenčnih parcel, do katerih pride med letom vložitve zahtevka, se ne vnesejo v zbirko podatkov pred izvršitvijo plačil. |
| 3 | Nepravilen izračun plačil, kadar ugotovljena površina ne zadostuje za vse prijavljene pravice. |
| 4 | Administrativno navzkrižno preverjanje, ali prijavljena površina za praho izpolnjuje pravne pogoje, se ne izvaja ali pa je nezadostno. |
| 5 | Konsolidacija se je sistematično dodeljeljevala v primerih, ki niso določeni v zakonodaji EU, in povzročala nepravilna plačila (nepravilna konsolidacija je vplivala na 5 570 pravic v Avstriji, več kot 150 000 pravic na Irskem in 4 552 pravic v Walesu). |
| 6 | Manjše razlike med statističnimi podatki, sporočenimi Komisiji, in osnovnimi podatki, posredovanimi revizorjem, ter znatne zamude pri sporočanju statističnih podatkov Komisiji. |
| 7 | Pomembne razlike med statističnimi podatki, sporočenimi Komisiji, in osnovnimi podatki, posredovanimi revizorjem, ter znatne zamude pri sporočanju statističnih podatkov Komisiji. |
| 8 | Izbiranje inšpekcijskih pregledov (tržno leto 2005/06) je temeljilo na zastarelih podatkih o vlogah (tržno leto 2004/05). |
| 9 | Pomanjkljivosti, odkrite v zvezi z nadzorom kakovosti in/ali sistemom usposabljanja. |
| 10 | Znižanja za neupravičene površine se sistematično zmanjšajo za 5-odstotno dovoljeno odstopanje pri merjenju. |
| 11 | Različni kmetje lahko vložijo zahtevek za isto parcelo v okviru različnih shem pomoči EU. |
| 12 | Identifikacijski sistem zemljiških parcel v nekaterih primerih ne omogoča identifikacije kmetijske parcele znotraj referenčne parcele. V nacionalnih navodilih je za preseganje upravičene površine referenčne parcele dovoljeno odstopanje do višine 5 % ali 0,5 ha. |
| 13 | Če kmetijska parcela obsega dve ali več katastrski parceli, se izvajajo meritve in uporabljajo odstopanja za vsako katastrsko parcelo posebej in ne za kmetijsko parcelo kot celoto. To vodi do uporabe nepravilnih odstopanj. |
| 14 | Identifikacijski sistem zemljiških parcel se ne posodablja z informacijami, ki jih imajo katastrski organi, niti z informacijami o pogozdenih parcelah. |

1

Postopki za registracijo zahtevkov ne zagotavljajo zadostnega dokaza o dejanskem datumu prejema in/ali niso zadostno kontrolirani.

2

V zbirko podatkov, ki se uporablja za administrativna navzkrižna preverjanja in izračun plačil, se podatki o referenčnih parcelah vnesejo samo na začetku leta vložitve zahtevkov. Spremembe referenčnih parcel, do katerih pride med letom vložitve zahtevka, se ne vnesejo v zbirko podatkov pred izvršitvijo plačil.

3

Nepravilen izračun plačil, kadar ugotovljena površina ne zadostuje za vse prijavljene pravice.

4

Administrativno navzkrižno preverjanje, ali prijavljena površina za praho izpolnjuje pravne pogoje, se ne izvaja ali pa je nezadostno.

5

Konsolidacija se je sistematično dodeljeljevala v primerih, ki niso določeni v zakonodaji EU, in povzročala nepravilna plačila (nepravilna konsolidacija je vplivala na 5 570 pravic v Avstriji, več kot 150 000 pravic na Irskem in 4 552 pravic v Walesu).

6

Manjše razlike med statističnimi podatki, sporočenimi Komisiji, in osnovnimi podatki, posredovanimi revizorjem, ter znatne zamude pri sporočanju statističnih podatkov Komisiji.

7

Pomembne razlike med statističnimi podatki, sporočenimi Komisiji, in osnovnimi podatki, posredovanimi revizorjem, ter znatne zamude pri sporočanju statističnih podatkov Komisiji.

8

Izbiranje inšpekcijskih pregledov (tržno leto 2005/06) je temeljilo na zastarelih podatkih o vlogah (tržno leto 2004/05).

9

Pomanjkljivosti, odkrite v zvezi z nadzorom kakovosti in/ali sistemom usposabljanja.

10

Znižanja za neupravičene površine se sistematično zmanjšajo za 5-odstotno dovoljeno odstopanje pri merjenju.

11

Različni kmetje lahko vložijo zahtevek za isto parcelo v okviru različnih shem pomoči EU.

12

Identifikacijski sistem zemljiških parcel v nekaterih primerih ne omogoča identifikacije kmetijske parcele znotraj referenčne parcele. V nacionalnih navodilih je za preseganje upravičene površine referenčne parcele dovoljeno odstopanje do višine 5 % ali 0,5 ha.

13

Če kmetijska parcela obsega dve ali več katastrski parceli, se izvajajo meritve in uporabljajo odstopanja za vsako katastrsko parcelo posebej in ne za kmetijsko parcelo kot celoto. To vodi do uporabe nepravilnih odstopanj.

14

Identifikacijski sistem zemljiških parcel se ne posodablja z informacijami, ki jih imajo katastrski organi, niti z informacijami o pogozdenih parcelah.

---

(1)  Vidiki, pomembni za navzkrižno skladnost, niso zajeti.

POGLAVJE 6

Strukturne politike

KAZALO

| 6.1 | Uvod |
| --- | --- |

6.1

| 6.2–6.36 | Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti |
| --- | --- |

6.2–6.36

| 6.2–6.24 | Posebne značilnosti strukturnih politik |
| --- | --- |

6.2–6.24

| 6.2 | Namen in cilji strukturnih politik |
| --- | --- |

6.2

| 6.3–6.8 | Instrumenti za financiranje strukturnih politik |
| --- | --- |

6.3–6.8

| 6.9–6.11 | Obseg in oblika financiranja strukturnih politik, kiga izvaja Skupnost |
| --- | --- |

6.9–6.11

| 6.12–6.15 | Napake pri sofinanciranju projektov strukturnih politik |
| --- | --- |

6.12–6.15

| 6.16–6.24 | Kontrole pri projektih strukturnih politik |
| --- | --- |

6.16–6.24

| 6.25 | Revizija, ki jo je opravilo Sodišče |
| --- | --- |

6.25

| 6.26–6.31 | Ključne ugotovitve o pravilnosti financiranja strukturnih politik, ki ga izvaja Skupnost |
| --- | --- |

6.26–6.31

| 6.32–6.35 | Ključne ugotovitve o kontrolnih sistemih v državah članicah |
| --- | --- |

6.32–6.35

| 6.36 | Ključne ugotovitve o Komisijini revizijski dejavnosti |
| --- | --- |

6.36

| 6.37–6.45 | Zaključki in priporočila |
| --- | --- |

6.37–6.45

| 6.37–6.39 | Zaključki |
| --- | --- |

6.37–6.39

| 6.40–6.45 | Priporočila |
| --- | --- |

6.40–6.45

| 6.46 | Posebno poročilo, objavljeno po zadnjem letnem poročilu |
| --- | --- |

6.46

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 6.1. | Evropska unija izvaja številne strukturne politike. Namenjene so zmanjšanju razlik v razvoju med regijami. V programskem obdobju 2000–2006 so predstavljale približno tretjino celotnega proračuna Skupnosti in tako obsegale drugi največji del proračuna. V novem programskem obdobju od leta 2007 do leta 2013 bodo strukturne politike še naprej med glavnimi politikami Evropske unije. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

6.1.

Evropska unija izvaja številne strukturne politike. Namenjene so zmanjšanju razlik v razvoju med regijami. V programskem obdobju 2000–2006 so predstavljale približno tretjino celotnega proračuna Skupnosti in tako obsegale drugi največji del proračuna. V novem programskem obdobju od leta 2007 do leta 2013 bodo strukturne politike še naprej med glavnimi politikami Evropske unije.

POSEBNA OCENA V OKVIRU IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

Posebne značilnosti strukturnih politik

Namen in cilji strukturnih politik

| 6.2. | V programskem obdobju 2000–2006 so bile strukturne politike osredotočene na: |
| --- | --- |

6.2.

V programskem obdobju 2000–2006 so bile strukturne politike osredotočene na:

| — | strukturno prilagoditev regij, ki so zaostajale v razvoju (Cilj 1), |
| --- | --- |

—

strukturno prilagoditev regij, ki so zaostajale v razvoju (Cilj 1),

| — | gospodarsko in socialno prestrukturiranje območij, ki se soočajo s strukturnimi težavami (Cilj 2), |
| --- | --- |

—

gospodarsko in socialno prestrukturiranje območij, ki se soočajo s strukturnimi težavami (Cilj 2),

| — | posodabljanje sistemov izobraževanja in zaposlovanja (Cilj 3), |
| --- | --- |

—

posodabljanje sistemov izobraževanja in zaposlovanja (Cilj 3),

| — | medregionalno sodelovanje na celotnem ozemlju Evropske unije (pobuda Skupnosti INTERREG III), |
| --- | --- |

—

medregionalno sodelovanje na celotnem ozemlju Evropske unije (pobuda Skupnosti INTERREG III),

| — | prenovo mest in sosesk v krizi (pobuda Skupnosti URBAN II), |
| --- | --- |

—

prenovo mest in sosesk v krizi (pobuda Skupnosti URBAN II),

| — | boj proti diskriminaciji na trgu delovne sile (pobuda Skupnosti EQUAL), |
| --- | --- |

—

boj proti diskriminaciji na trgu delovne sile (pobuda Skupnosti EQUAL),

| — | razvoj podeželskih območij (pobuda Skupnosti LEADER+), |
| --- | --- |

—

razvoj podeželskih območij (pobuda Skupnosti LEADER+),

| — | izboljšanje okoljske in prometne infrastrukture v najmanj uspešnih državah članicah in |
| --- | --- |

—

izboljšanje okoljske in prometne infrastrukture v najmanj uspešnih državah članicah in

| — | poskusne regionalne programe (inovativni ukrepi). |
| --- | --- |

—

poskusne regionalne programe (inovativni ukrepi).

Instrumenti za financiranje strukturnih politik

| 6.3. | Skupnost strukturne politike financira v obliki sofinanciranja. Tega dopolnjuje nacionalno financiranje. Evropska skupnost s sredstvi iz svojega proračuna zagotavlja financiranje strukturnih politik, ki so znane pod imenom strukturni skladi in Kohezijski sklad. Strukturni skladi so štirje: |
| --- | --- |

6.3.

Skupnost strukturne politike financira v obliki sofinanciranja. Tega dopolnjuje nacionalno financiranje. Evropska skupnost s sredstvi iz svojega proračuna zagotavlja financiranje strukturnih politik, ki so znane pod imenom strukturni skladi in Kohezijski sklad. Strukturni skladi so štirje:

| — | Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), |
| --- | --- |

—

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR),

| — | Evropski socialni sklad (ESS), |
| --- | --- |

—

Evropski socialni sklad (ESS),

| — | Usmerjevalni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (usmerjevalni oddelek EKUJS) in |
| --- | --- |

—

Usmerjevalni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (usmerjevalni oddelek EKUJS) in

| — | Finančni instrument za usmerjanje ribištva (FIUR). |
| --- | --- |

—

Finančni instrument za usmerjanje ribištva (FIUR).

6.4.

| 6.4. | ESRR podpira Cilja 1 in 2 s sofinanciranjem naložb v infrastrukturo, z ustvarjanjem ali ohranjanjem delovnih mest, s pobudami za lokalni razvoj in z dejavnostmi malih in srednjih podjetij. Zagotavlja tudi financiranje za pobude Skupnosti INTERREG III in URBAN II. |
| --- | --- |

ESRR podpira Cilja 1 in 2 s sofinanciranjem naložb v infrastrukturo, z ustvarjanjem ali ohranjanjem delovnih mest, s pobudami za lokalni razvoj in z dejavnostmi malih in srednjih podjetij. Zagotavlja tudi financiranje za pobude Skupnosti INTERREG III in URBAN II.

6.5.

| 6.5. | ESS podpira Cilje 1, 2 in 3 z dodeljevanjem finančne pomoči za boj proti nezaposlenosti, za razvoj človeških virov in za spodbujanje vključevanja na trg delovne sile. Zagotavlja tudi financiranje pobude Skupnosti EQUAL. |
| --- | --- |

ESS podpira Cilje 1, 2 in 3 z dodeljevanjem finančne pomoči za boj proti nezaposlenosti, za razvoj človeških virov in za spodbujanje vključevanja na trg delovne sile. Zagotavlja tudi financiranje pobude Skupnosti EQUAL.

6.6.

| 6.6. | Usmerjevalni oddelek EKUJS podpira Cilj 1 s sofinanciranjem razvoja podeželja in posodabljanja kmetijskih struktur. Zagotavlja tudi financiranje pobude Skupnosti LEADER+. |
| --- | --- |

Usmerjevalni oddelek EKUJS podpira Cilj 1 s sofinanciranjem razvoja podeželja in posodabljanja kmetijskih struktur. Zagotavlja tudi financiranje pobude Skupnosti LEADER+.

6.7.

| 6.7. | FIUR podpira Cilj 1 s sofinanciranjem ukrepov za krepitev konkurenčnosti ribiškega sektorja, da se spodbudi razvoj območij, ki so odvisna od njega. |
| --- | --- |

FIUR podpira Cilj 1 s sofinanciranjem ukrepov za krepitev konkurenčnosti ribiškega sektorja, da se spodbudi razvoj območij, ki so odvisna od njega.

6.8.

| 6.8. | Kohezijski sklad podpira izboljšanje okoljske in prometne infrastrukture v državah članicah, v katerih je bruto nacionalni dohodek na prebivalca nižji od 90 % povprečja Evropske unije. |
| --- | --- |

Kohezijski sklad podpira izboljšanje okoljske in prometne infrastrukture v državah članicah, v katerih je bruto nacionalni dohodek na prebivalca nižji od 90 % povprečja Evropske unije.

Obseg in oblika financiranja strukturnih politik, ki ga izvaja Skupnost

| 6.9. | V letu 2006 je Skupnost financirala strukturne politike v skupnem znesku 32,4 milijarde EUR. Približno 85 % tega zneska je bilo porabljenega za Cilje 1, 2 in 3. Glej
  diagram 6.1
  . |
| --- | --- |

6.9.

V letu 2006 je Skupnost financirala strukturne politike v skupnem znesku 32,4 milijarde EUR. Približno 85 % tega zneska je bilo porabljenega za Cilje 1, 2 in 3. Glej
  diagram 6.1
  .

Image

| 6.10. | Enota financiranja strukturnih politik je projekt. Pri strukturnih skladih se projekt financira znotraj okvira, ki se imenuje operativni program. V obdobju financiranja 2000–2006 je bilo 545 operativnih programov. Razlikovali so se po velikosti in so lahko bili vredni od manj kot 500 000 EUR do več kot 8 milijard EUR. Odhodki za projekte znotraj teh programov so bili različni in so lahko znašali od nekaj sto eurov pomoči za posameznega upravičenca do več sto milijonov EUR za velike infrastrukturne projekte. Pri Kohezijskem skladu ni operativnih programov, ampak samo projekti. V obdobju financiranja 2000–2006 je bilo 1 094 projektov Kohezijskega sklada. Vredni so bili od 50 000 EUR do več kot 1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

6.10.

Enota financiranja strukturnih politik je projekt. Pri strukturnih skladih se projekt financira znotraj okvira, ki se imenuje operativni program. V obdobju financiranja 2000–2006 je bilo 545 operativnih programov. Razlikovali so se po velikosti in so lahko bili vredni od manj kot 500 000 EUR do več kot 8 milijard EUR. Odhodki za projekte znotraj teh programov so bili različni in so lahko znašali od nekaj sto eurov pomoči za posameznega upravičenca do več sto milijonov EUR za velike infrastrukturne projekte. Pri Kohezijskem skladu ni operativnih programov, ampak samo projekti. V obdobju financiranja 2000–2006 je bilo 1 094 projektov Kohezijskega sklada. Vredni so bili od 50 000 EUR do več kot 1 milijarde EUR.

6.11.

| 6.11. | Projekt iz strukturnega sklada ali kohezijskega sklada se običajno sofinancira v obliki povračila stroškov za projekt. Povračilo stroškov za projekt temelji na izjavi o odhodkih, ki jo pripravi nosilec projekta (1). Nosilec projekta običajno predloži več vmesnih izjav o odhodkih, na koncu projekta pa še končno izjavo o odhodkih. |
| --- | --- |

Projekt iz strukturnega sklada ali kohezijskega sklada se običajno sofinancira v obliki povračila stroškov za projekt. Povračilo stroškov za projekt temelji na izjavi o odhodkih, ki jo pripravi nosilec projekta (1). Nosilec projekta običajno predloži več vmesnih izjav o odhodkih, na koncu projekta pa še končno izjavo o odhodkih.

| 6.11 | Sofinanciranje iz strukturnih skladov, ki ga na programski ravni izvaja Komisija, je izvršeno s povračilom zbranih izkazov o izdatkih, praviloma predloženih trikrat letno. |
| --- | --- |

6.11

Sofinanciranje iz strukturnih skladov, ki ga na programski ravni izvaja Komisija, je izvršeno s povračilom zbranih izkazov o izdatkih, praviloma predloženih trikrat letno.

Napake pri sofinanciranju projektov strukturnih politik

| 6.12. | Obstaja visoko tveganje, da so stroški za projekte strukturnih politik nepravilno prijavljeni, zato je tudi njihovo povračilo nepravilno. V kontekstu tega poročila nepravilno povračilo pomeni previsoko povračilo. To je lahko posledica: |
| --- | --- |

6.12.

Obstaja visoko tveganje, da so stroški za projekte strukturnih politik nepravilno prijavljeni, zato je tudi njihovo povračilo nepravilno. V kontekstu tega poročila nepravilno povračilo pomeni previsoko povračilo. To je lahko posledica:

| — | napake v zvezi z upravičenostjo, |
| --- | --- |

—

napake v zvezi z upravičenostjo,

| — | napake, povezane z dejansko izvedbo dejavnosti, |
| --- | --- |

—

napake, povezane z dejansko izvedbo dejavnosti,

| — | napake v zvezi s točnostjo ali |
| --- | --- |

—

napake v zvezi s točnostjo ali

| — | večkratne napake. |
| --- | --- |

—

večkratne napake.

| 6.12 | Obstaja visoko s tem povezano tveganje zaradi na primer decentralizacije upravljanja na regionalne in lokalne organe v državah članicah ter velikega števila upravičencev. Če upravni pregledi na prvi stopnji in funkcija potrjevanja delujejo učinkovito, se lahko to tveganje ustrezno obravnava. |
| --- | --- |

6.12

Obstaja visoko s tem povezano tveganje zaradi na primer decentralizacije upravljanja na regionalne in lokalne organe v državah članicah ter velikega števila upravičencev. Če upravni pregledi na prvi stopnji in funkcija potrjevanja delujejo učinkovito, se lahko to tveganje ustrezno obravnava.

| 6.13. | Kot je mogoče sklepati po njenem imenu, pri napaki v zvezi z upravičenostjo povračilo ni v skladu s pravilom glede upravičenosti. Uredbe natančno določajo, kateri odhodki so upravičeni do povračila iz sklada. Napaka, povezana z dejansko izvedbo dejavnosti, nastane, ko povračilo zajema strošek, ki mu ni priložena faktura ali kateri drug dokument enakovredne dokazne vrednosti. Napaka v zvezi s točnostjo nastane, ko je znesek povračila stroška neustrezen. Večkratna napaka je kombinacija napak, na primer kombinacija napake v zvezi z upravičenostjo in napake v zvezi s točnostjo. |
| --- | --- |

6.13.

Kot je mogoče sklepati po njenem imenu, pri napaki v zvezi z upravičenostjo povračilo ni v skladu s pravilom glede upravičenosti. Uredbe natančno določajo, kateri odhodki so upravičeni do povračila iz sklada. Napaka, povezana z dejansko izvedbo dejavnosti, nastane, ko povračilo zajema strošek, ki mu ni priložena faktura ali kateri drug dokument enakovredne dokazne vrednosti. Napaka v zvezi s točnostjo nastane, ko je znesek povračila stroška neustrezen. Večkratna napaka je kombinacija napak, na primer kombinacija napake v zvezi z upravičenostjo in napake v zvezi s točnostjo.

6.14.

| 6.14. | Pri projektu se lahko pojavijo tudi napake v zvezi s skladnostjo. To so v glavnem napake pri sklepanju pogodb in neizpolnjevanje zahtev glede oglaševanja. Pri večini napak v zvezi s skladnostjo uredbe ne opredeljujejo vpliva na povračilo stroškov projekta. |
| --- | --- |

Pri projektu se lahko pojavijo tudi napake v zvezi s skladnostjo. To so v glavnem napake pri sklepanju pogodb in neizpolnjevanje zahtev glede oglaševanja. Pri večini napak v zvezi s skladnostjo uredbe ne opredeljujejo vpliva na povračilo stroškov projekta.

6.15.

| 6.15. | Vendar Sodišče meni, da bi morali biti odhodki zaradi nekaterih napak v zvezi s skladnostjo neupravičeni do povračila. Kadar bi na primer moral biti projekt z razpisnim postopkom dodeljen pogodbeniku, vendar temu ni bilo tako, Sodišče meni, da je tak projekt neupravičen in obravnava povračilo odhodkov projekta kot napako v zvezi z upravičenostjo. Isto velja, če je bil razpisni postopek izveden na neveljaven način. Če samo del razpisnega postopka ni bil veljaven, si Sodišče pri ocenjevanju napake v zvezi z upravičenostjo prizadeva za uporabo pravila sorazmernosti. |
| --- | --- |

Vendar Sodišče meni, da bi morali biti odhodki zaradi nekaterih napak v zvezi s skladnostjo neupravičeni do povračila. Kadar bi na primer moral biti projekt z razpisnim postopkom dodeljen pogodbeniku, vendar temu ni bilo tako, Sodišče meni, da je tak projekt neupravičen in obravnava povračilo odhodkov projekta kot napako v zvezi z upravičenostjo. Isto velja, če je bil razpisni postopek izveden na neveljaven način. Če samo del razpisnega postopka ni bil veljaven, si Sodišče pri ocenjevanju napake v zvezi z upravičenostjo prizadeva za uporabo pravila sorazmernosti.

| 6.15 | Komisija tudi meni, da je zaradi neizvedbe javnega razpisa, kadar se ta zahteva v skladu s pravili Skupnosti o javnih naročilih, projekt delno ali v celoti neupravičen do financiranja. V teh in drugih primerih kršitev pravil v zvezi z javnimi naročili izvede finančne popravke na podlagi smernic, v katerih je določena lestvica, s katero se upošteva resnost kršitev. |
| --- | --- |

6.15

Komisija tudi meni, da je zaradi neizvedbe javnega razpisa, kadar se ta zahteva v skladu s pravili Skupnosti o javnih naročilih, projekt delno ali v celoti neupravičen do financiranja. V teh in drugih primerih kršitev pravil v zvezi z javnimi naročili izvede finančne popravke na podlagi smernic, v katerih je določena lestvica, s katero se upošteva resnost kršitev.

Kontrole pri projektih strukturnih politik

| 6.16. | Pri projektih strukturnih politik obstajata dve stopnji kontrol. Prva stopnja je kontrolni sistem v državi članici. Ta je namenjen preprečevanju napačnih povračil za stroške projektov in drugih nepravilnosti. Drugo stopnjo predstavlja Komisijin nadzor. Namenjen je blažitvi tveganja zaradi neuspešnih kontrol v državah članicah. |
| --- | --- |

6.16.

Pri projektih strukturnih politik obstajata dve stopnji kontrol. Prva stopnja je kontrolni sistem v državi članici. Ta je namenjen preprečevanju napačnih povračil za stroške projektov in drugih nepravilnosti. Drugo stopnjo predstavlja Komisijin nadzor. Namenjen je blažitvi tveganja zaradi neuspešnih kontrol v državah članicah.

| 6.16 | Kontrolni sistemi držav članic delujejo na večletni osnovi. Ti sistemi morajo zagotoviti, da se redni odhodki potrjujejo Komisiji, pa tudi predvideti tekoče naknadne revizije in izjavo o zaključku pomoči. |
| --- | --- |

6.16

Kontrolni sistemi držav članic delujejo na večletni osnovi. Ti sistemi morajo zagotoviti, da se redni odhodki potrjujejo Komisiji, pa tudi predvideti tekoče naknadne revizije in izjavo o zaključku pomoči.

Nadzor Komisije temelji na dejavnostih upravljanja in revizije, ki se prav tako izvajajo na večletni osnovi.

| 6.17. | Kontrolni sistem v državi članici zajema štiri ključne funkcije kontrole. Te morajo biti jasno opredeljene in dodeljene neodvisnim organom (načelo ločitve nalog). Glej
  diagram 6.2
  . Kontrolni sistem države članice bi moral zagotoviti, da se evidence vodijo tako, da je mogoče izjave o odhodkih, predložene Komisiji, uskladiti z računovodskimi evidencami in dokazilnimi listinami posameznih projektov (zahteva po revizijski sledi). |
| --- | --- |

6.17.

Kontrolni sistem v državi članici zajema štiri ključne funkcije kontrole. Te morajo biti jasno opredeljene in dodeljene neodvisnim organom (načelo ločitve nalog). Glej
  diagram 6.2
  . Kontrolni sistem države članice bi moral zagotoviti, da se evidence vodijo tako, da je mogoče izjave o odhodkih, predložene Komisiji, uskladiti z računovodskimi evidencami in dokazilnimi listinami posameznih projektov (zahteva po revizijski sledi).

| 6.17 | Poleg naknadnega pregledovanja vzorcev iz diagrama 6.2 morajo revizijski organi izvajati tudi revizije sistemov. |
| --- | --- |

6.17

Poleg naknadnega pregledovanja vzorcev iz diagrama 6.2 morajo revizijski organi izvajati tudi revizije sistemov.

Image

| 6.18. | Funkcije kontrole in ustrezni organi za kontrolo, prikazani v zgornjem diagramu, so v državah članicah vzpostavljeni na več različnih načinov. Organi za kontrolo se običajno nahajajo v vladnih uradih. V nekaterih državah članicah se funkcije kontrol izvajajo na nacionalni ravni (centralizirane kontrole). V drugih državah članicah so funkcije kontrole prek posredniških teles prenesene na subjekt na regionalni ali lokalni ravni ali na subjekt v specifičnem sektorju (decentralizirane kontrole) (2). |
| --- | --- |

6.18.

Funkcije kontrole in ustrezni organi za kontrolo, prikazani v zgornjem diagramu, so v državah članicah vzpostavljeni na več različnih načinov. Organi za kontrolo se običajno nahajajo v vladnih uradih. V nekaterih državah članicah se funkcije kontrol izvajajo na nacionalni ravni (centralizirane kontrole). V drugih državah članicah so funkcije kontrole prek posredniških teles prenesene na subjekt na regionalni ali lokalni ravni ali na subjekt v specifičnem sektorju (decentralizirane kontrole) (2).

6.19.

| 6.19. | Sodišče oceni ključno kontrolo po naslednji razvrstitveni lestvici: |
| --- | --- |

Sodišče oceni ključno kontrolo po naslednji razvrstitveni lestvici:

| — | Zadovoljivo, |
| --- | --- |

—

Zadovoljivo,

| — | delno zadovoljivo ali |
| --- | --- |

—

delno zadovoljivo ali

| — | nezadovoljivo. |
| --- | --- |

—

nezadovoljivo.

6.20.

| 6.20. | Vzorec razvrstitve ključnih kontrol nakazuje stopnjo verjetnosti, da ustrezen kontrolni sistem napako odkrije in jo prepreči. Ker je verjetnost odkrivanja in preprečevanja napake merilo uspešnosti kontrole, uporablja Sodišče razvrstitev ključnih kontrol za to, da kontrolni sistem označi kot: |
| --- | --- |

Vzorec razvrstitve ključnih kontrol nakazuje stopnjo verjetnosti, da ustrezen kontrolni sistem napako odkrije in jo prepreči. Ker je verjetnost odkrivanja in preprečevanja napake merilo uspešnosti kontrole, uporablja Sodišče razvrstitev ključnih kontrol za to, da kontrolni sistem označi kot:

| — | Uspešen, |
| --- | --- |

—

Uspešen,

| — | zmerno uspešen ali |
| --- | --- |

—

zmerno uspešen ali

| — | neuspešen. |
| --- | --- |

—

neuspešen.

6.21.

| 6.21. | Kot je bilo že omenjeno, je druga stopnja kontrol pri projektih strukturnih politik Komisijin nadzor. Ta v glavnem zajema revizijo in finančne popravke. |
| --- | --- |

Kot je bilo že omenjeno, je druga stopnja kontrol pri projektih strukturnih politik Komisijin nadzor. Ta v glavnem zajema revizijo in finančne popravke.

| 6.21 | Nadzor Komisije zajema poleg revizijskega dela, ki lahko vodi do finančnih popravkov, tudi usklajevanje z nacionalnimi revizijskimi organi, zagotavljanje navodil, letne sestanke z organi upravljanja in revizijskimi organi, ki temeljijo na letnih izvedbenih poročilih in poročilih o kontroli, redno spremljanje programov (sodelovanje v nadzornih odborih, priložnostna srečanja itd.) ter druge ukrepe, predvidene s standardi notranje kontrole. |
| --- | --- |

6.21

Nadzor Komisije zajema poleg revizijskega dela, ki lahko vodi do finančnih popravkov, tudi usklajevanje z nacionalnimi revizijskimi organi, zagotavljanje navodil, letne sestanke z organi upravljanja in revizijskimi organi, ki temeljijo na letnih izvedbenih poročilih in poročilih o kontroli, redno spremljanje programov (sodelovanje v nadzornih odborih, priložnostna srečanja itd.) ter druge ukrepe, predvidene s standardi notranje kontrole.

| 6.22. | Komisijina revizija je lahko uspešen instrument nadzora: |
| --- | --- |

6.22.

Komisijina revizija je lahko uspešen instrument nadzora:

| — | če temelji na oceni tveganja neuspeha v kontrolnem sistemu države članice, |
| --- | --- |

—

če temelji na oceni tveganja neuspeha v kontrolnem sistemu države članice,

| — | če zagotavlja uporaben rezultat; se pravi če zagotavlja dobro osnovo za popravne ukrepe ali razumno zagotovilo, da ni potrebe po takih ukrepih in |
| --- | --- |

—

če zagotavlja uporaben rezultat; se pravi če zagotavlja dobro osnovo za popravne ukrepe ali razumno zagotovilo, da ni potrebe po takih ukrepih in

| — | če popravni ukrepi temeljijo na rezultatu revizije. |
| --- | --- |

—

če popravni ukrepi temeljijo na rezultatu revizije.

6.23.

| 6.23. | V skladu s tem Sodišče oceni Komisijine revizije po naslednji razvrstitveni lestvici: |
| --- | --- |

V skladu s tem Sodišče oceni Komisijine revizije po naslednji razvrstitveni lestvici:

| — | v oceni tveganj so bile velike pomanjkljivosti, |
| --- | --- |

—

v oceni tveganj so bile velike pomanjkljivosti,

| — | ocena tveganj je bila ustrezna, vendar je imel revizijski rezultat majhno uporabno vrednost, |
| --- | --- |

—

ocena tveganj je bila ustrezna, vendar je imel revizijski rezultat majhno uporabno vrednost,

| — | ocena tveganj je bila ustrezna, revizijski rezultat je bil uporaben, vendar po reviziji niso bili izvedeni popravni ukrepi, |
| --- | --- |

—

ocena tveganj je bila ustrezna, revizijski rezultat je bil uporaben, vendar po reviziji niso bili izvedeni popravni ukrepi,

| — | ocena tveganj je bila ustrezna, revizijski rezultat je bil uporaben, po reviziji so bili izvedeni ustrezni popravni ukrepi. |
| --- | --- |

—

ocena tveganj je bila ustrezna, revizijski rezultat je bil uporaben, po reviziji so bili izvedeni ustrezni popravni ukrepi.

6.24.

| 6.24. | Odgovornost za pravilnost porabe pri strukturnih politikah se začne v državi članici, končna točka v verigi odgovornosti pa je Komisija. Drugače povedano, na koncu je za pravilnost porabe odhodkov za strukturne politike Skupnosti še vedno odgovorna Komisija. Zato je bistveno, da je Komisijina revizijska dejavnost – kot njena glavna nadzorna dejavnost – uspešna. |
| --- | --- |

Odgovornost za pravilnost porabe pri strukturnih politikah se začne v državi članici, končna točka v verigi odgovornosti pa je Komisija. Drugače povedano, na koncu je za pravilnost porabe odhodkov za strukturne politike Skupnosti še vedno odgovorna Komisija. Zato je bistveno, da je Komisijina revizijska dejavnost – kot njena glavna nadzorna dejavnost – uspešna.

| 6.24 | Komisija je v okviru deljenega upravljanja odgovorna organu za izvajanje proračuna v skladu s členom 274 Pogodbe ES in Finančno uredbo, države članice pa morajo sodelovati s Komisijo na vseh stopnjah kontrolne verige, da se zagotovita zakonitost in pravilnost odhodkov. |
| --- | --- |

6.24

Komisija je v okviru deljenega upravljanja odgovorna organu za izvajanje proračuna v skladu s členom 274 Pogodbe ES in Finančno uredbo, države članice pa morajo sodelovati s Komisijo na vseh stopnjah kontrolne verige, da se zagotovita zakonitost in pravilnost odhodkov.

Revizija, ki jo je opravilo Sodišče

| 6.25. | Sodišče je revidiralo 177 vmesnih povračil, izvršenih v letu 2006. Izplačana so bila za 167 projektov strukturnih skladov (77 projektov ESRR, 60 projektov ESS, 30 projektov EKUJS) in za 10 projektov Kohezijskega sklada. 167 projektov strukturnih skladov je bilo izvedenih v okviru 17 operativnih programov. Za vsak operativni program je posamezna država članica uvedla vsaj en kontrolni sistem, kot je prikazano v 
  diagramu 6.2
  . Sodišče je preučilo te kontrolne sisteme in kontrolni sistem, ki ga je država članica uvedla za svoje projekte Kohezijskega sklada. Sodišče je preučilo tudi del Komisijinih nadzornih dejavnosti. V ta namen je analiziralo 15 revizij, ki jih je izvedla Komisija. |
| --- | --- |

6.25.

Sodišče je revidiralo 177 vmesnih povračil, izvršenih v letu 2006. Izplačana so bila za 167 projektov strukturnih skladov (77 projektov ESRR, 60 projektov ESS, 30 projektov EKUJS) in za 10 projektov Kohezijskega sklada. 167 projektov strukturnih skladov je bilo izvedenih v okviru 17 operativnih programov. Za vsak operativni program je posamezna država članica uvedla vsaj en kontrolni sistem, kot je prikazano v 
  diagramu 6.2
  . Sodišče je preučilo te kontrolne sisteme in kontrolni sistem, ki ga je država članica uvedla za svoje projekte Kohezijskega sklada. Sodišče je preučilo tudi del Komisijinih nadzornih dejavnosti. V ta namen je analiziralo 15 revizij, ki jih je izvedla Komisija.

| 6.25 | Komisija državam članicam izvršuje povračila na podlagi odhodkov, zbranih v potrjenih izjavah o odhodkih, poslanih Komisiji. Država članica plača nosilcem projekta prispevek, zapadel v odhodke, ki jih je prijavila v skladu s potrjeno izjavo o odhodkih. |
| --- | --- |

6.25

Komisija državam članicam izvršuje povračila na podlagi odhodkov, zbranih v potrjenih izjavah o odhodkih, poslanih Komisiji. Država članica plača nosilcem projekta prispevek, zapadel v odhodke, ki jih je prijavila v skladu s potrjeno izjavo o odhodkih.

Ključne ugotovitve o pravilnosti financiranja strukturnih politik, ki ga izvaja Skupnost

| 6.26. | Ključne ugotovitve o pravilnosti financiranja projektov strukturnih politik, ki ga je Skupnost izvajala v proračunskem letu 2006, so prikazane v treh tabelah spodaj: v 
  tabelah 6.1, 6.2 in 6.3
  . |
| --- | --- |

6.26.

Ključne ugotovitve o pravilnosti financiranja projektov strukturnih politik, ki ga je Skupnost izvajala v proračunskem letu 2006, so prikazane v treh tabelah spodaj: v 
  tabelah 6.1, 6.2 in 6.3
  .

| 6.26 | Kadar imajo napake finančni vpliv, se s tem povezana tveganja izravnajo s pomočjo večletne narave kontrolnega sistema, saj se lahko popravki naredijo nekaj časa po izplačilu sredstev. Če Komisija ugotovi pomanjkljivosti, ukrepa, tako da v letnem poročilu o dejavnostih imenuje državo članico, začasno ustavi plačila in povrne sredstva, kjer je to potrebno. |
| --- | --- |

6.26

Kadar imajo napake finančni vpliv, se s tem povezana tveganja izravnajo s pomočjo večletne narave kontrolnega sistema, saj se lahko popravki naredijo nekaj časa po izplačilu sredstev. Če Komisija ugotovi pomanjkljivosti, ukrepa, tako da v letnem poročilu o dejavnostih imenuje državo članico, začasno ustavi plačila in povrne sredstva, kjer je to potrebno.

Poleg tega je lahko ocena Komisije o finančnem vplivu ugotovitev drugačna, in sicer temelji na njenih lastnih izračunih upravičenih stroškov, kot izhajajo iz njenega lastnega revizijskega dela in obravnavanja predloženih dodatnih dokaznih listin.

Tabela 6.1 – Primerjalna tabela o skladnosti glede na pravilnost povračila (3)

| Napake v zvezi s skladnostjo pri projektih | Projekti, pri katerih je bilo | Skupaj |
| --- | --- | --- |
| povračilo nepravilno | povračilo pravilno |
| so bile prisotne | 36 primerov | 45 primerov | 81 primerov |
| 20 % | 25 % | 46 % |
| niso bile prisotne | 41 primerov | 55 primerov | 96 primerov |
| 23 % | 31 % | 54 % |
| Skupaj | 77 primerov | 100 primerov | 177 primerov |
| 44 % | 56 % | 100 % |

Napake v zvezi s skladnostjo pri projektih

Projekti, pri katerih je bilo

Skupaj

povračilo nepravilno

povračilo pravilno

so bile prisotne

36 primerov

45 primerov

81 primerov

20 %

25 %

46 %

niso bile prisotne

41 primerov

55 primerov

96 primerov

23 %

31 %

54 %

Skupaj

77 primerov

100 primerov

177 primerov

44 %

56 %

100 %

Tabela 6.2 – Primerjalna tabela o pravilnosti povračila po skladu (4)

| Pravilnost povračila | Sklad | Skupaj |
| --- | --- | --- |
| ESRR | ESS | EKUJS | Kohezijski sklad |
| Napaka v zvezi z upravičenostjo | 15 primerov | 9 primerov | 3 primeri | 2 primera | 29 primerov |
| 19 % | 15 % | 10 % | 20 % | 16 % |
| Napaka, povezana z dejansko izvedbo dejavnosti | 5 primerov | 7 primerov | 0 primerov | 1 primer | 13 primerov |
| 6 % | 12 % | 0 % | 10 % | 7 % |
| Napaka v zvezi s točnostjo | 2 primeri | 7 primerov | 1 primer | 0 primerov | 10 primerov |
| 3 % | 12 % | 3 % | 0 % | 6 % |
| Večkratna napaka | 13 primerov | 12 primerov | 0 primer | 0 primerov | 25 primerov |
| 17 % | 20 % | 0 % | 0 % | 14 % |
| Pravilno povračilo | 42 primerov | 25 primerov | 26 primerov | 7 primerov | 100 primerov |
| 55 % | 42 % | 87 % | 70 % | 56 % |
| Skupaj | 77 primerov | 60 primerov | 30 primerov | 10 primerov | 177 primerov |
| 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Pravilnost povračila

Sklad

Skupaj

ESRR

ESS

EKUJS

Kohezijski sklad

Napaka v zvezi z upravičenostjo

15 primerov

9 primerov

3 primeri

2 primera

29 primerov

19 %

15 %

10 %

20 %

16 %

Napaka, povezana z dejansko izvedbo dejavnosti

5 primerov

7 primerov

0 primerov

1 primer

13 primerov

6 %

12 %

0 %

10 %

7 %

Napaka v zvezi s točnostjo

2 primeri

7 primerov

1 primer

0 primerov

10 primerov

3 %

12 %

3 %

0 %

6 %

Večkratna napaka

13 primerov

12 primerov

0 primer

0 primerov

25 primerov

17 %

20 %

0 %

0 %

14 %

Pravilno povračilo

42 primerov

25 primerov

26 primerov

7 primerov

100 primerov

55 %

42 %

87 %

70 %

56 %

Skupaj

77 primerov

60 primerov

30 primerov

10 primerov

177 primerov

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

| 6.27. | V
  tabeli 6.1
  je prikazano, da je bilo za samo 31 % projektov iz revizijskega vzorca Sodišča ugotovljeno, da so brez napak, tj. povračila za te projekte so bila pravilno izvršena, nanje pa niso vplivale napake v zvezi s skladnostjo. |
| --- | --- |

6.27.

V
  tabeli 6.1
  je prikazano, da je bilo za samo 31 % projektov iz revizijskega vzorca Sodišča ugotovljeno, da so brez napak, tj. povračila za te projekte so bila pravilno izvršena, nanje pa niso vplivale napake v zvezi s skladnostjo.

| 6.27 | V tabeli 6.1 je prikazano, da je bilo za 56 % projektov povračilo pravilno izvršeno, pri čemer so se upoštevali primeri z napakami v zvezi s skladnostjo brez finančnega vpliva. |
| --- | --- |

6.27

V tabeli 6.1 je prikazano, da je bilo za 56 % projektov povračilo pravilno izvršeno, pri čemer so se upoštevali primeri z napakami v zvezi s skladnostjo brez finančnega vpliva.

| 6.28. | V
  tabeli 6.2
  je prikazano, da je pri vseh skladih precej pogosto prihajalo do nepravilnega povračila stroškov. Vendar kaže, da obstaja povezava med skladom in tveganjem za nepravilno povračilo. Porazdelitev napak v revizijskem vzorcu Sodišča nakazuje, da so bila povračila iz skladov ESRR in ESS bolj podvržena napakam kot povračila iz drugih dveh skladov. |
| --- | --- |

6.28.

V
  tabeli 6.2
  je prikazano, da je pri vseh skladih precej pogosto prihajalo do nepravilnega povračila stroškov. Vendar kaže, da obstaja povezava med skladom in tveganjem za nepravilno povračilo. Porazdelitev napak v revizijskem vzorcu Sodišča nakazuje, da so bila povračila iz skladov ESRR in ESS bolj podvržena napakam kot povračila iz drugih dveh skladov.

| 6.28 | Komisija bo spremljala ugotovitve in sprejela ustrezne ukrepe. Komisija navaja, da v majhnem številu primerov ugotovitve Sodišča, razvrščene kot napake, temeljijo na natančni razlagi veljavnih zapletenih pravnih določb. |
| --- | --- |

6.28

Komisija bo spremljala ugotovitve in sprejela ustrezne ukrepe. Komisija navaja, da v majhnem številu primerov ugotovitve Sodišča, razvrščene kot napake, temeljijo na natančni razlagi veljavnih zapletenih pravnih določb.

| 6.29. | Pri štirih skladih je bilo preveliko povračilo povezano z različnim vzroki. Glej
  tabelo 6.2
  . V revizijskem vzorcu Sodišča so bili najpogostejši vzroki za nepravilna povračila iz ESRR večkratne napake in napake v zvezi z upravičenostjo. Večkratne napake so bile običajno kombinacija napake v zvezi z upravičenostjo in napake v zvezi s točnostjo. Napaka v zvezi z upravičenostjo je bila tako najpogostejša posamezna napaka, povezana z nepravilnimi povračili iz ESRR. Pri ESRR so napake v zvezi z upravičenostjo v glavnem povezane: |
| --- | --- |

6.29.

Pri štirih skladih je bilo preveliko povračilo povezano z različnim vzroki. Glej
  tabelo 6.2
  . V revizijskem vzorcu Sodišča so bili najpogostejši vzroki za nepravilna povračila iz ESRR večkratne napake in napake v zvezi z upravičenostjo. Večkratne napake so bile običajno kombinacija napake v zvezi z upravičenostjo in napake v zvezi s točnostjo. Napaka v zvezi z upravičenostjo je bila tako najpogostejša posamezna napaka, povezana z nepravilnimi povračili iz ESRR. Pri ESRR so napake v zvezi z upravičenostjo v glavnem povezane:

| — | z uporabo nepravilnih stopenj pri nevračljivih sredstvih (delitev med sofinanciranjem, ki ga izvaja Skupnost in enakovrednim nacionalnim financiranjem), |
| --- | --- |

—

z uporabo nepravilnih stopenj pri nevračljivih sredstvih (delitev med sofinanciranjem, ki ga izvaja Skupnost in enakovrednim nacionalnim financiranjem),

| — | z vključitvijo stroškov, ki niso upravičeni do povračila (kot je vračljivi DDV) in |
| --- | --- |

—

z vključitvijo stroškov, ki niso upravičeni do povračila (kot je vračljivi DDV) in

| — | s pomanjkanjem razpisov. |
| --- | --- |

—

s pomanjkanjem razpisov.

| 6.29 | Revizorji Komisije so v svojem revizorskem delu upravičenost opredelili kot poglavitni vir tveganja in so zato svojo revizijsko dejavnost osredotočili na vsakodnevne upravljavske preglede. |
| --- | --- |

6.29

Revizorji Komisije so v svojem revizorskem delu upravičenost opredelili kot poglavitni vir tveganja in so zato svojo revizijsko dejavnost osredotočili na vsakodnevne upravljavske preglede.

| 6.30. | Pri ESS je bil v primerjavi z drugimi strukturnimi skladi in Kohezijskim skladom večji delež napak, povezanih z dejansko izvedbo projekta. Običajno so odražale pomanjkanje dokazov, na katere je bil oprt izračun režijskih stroškov ali porazdelitve stroškov za zaposlene, ki so pogosto glavni stroški v izjavi o odhodkih pri ESS. V nekaterih primerih so nosilci projekta pri stroških za zaposlene skušali uporabiti pavšalni znesek ali režijske stroške, kar je poenostavitev, ki je dovoljena v določenih okoliščinah. Toda, kjer je bil v preučenih primerih uporabljen pavšalni znesek, je bilo ugotovljeno, da ga nosilec projekta ni pravilno uporabil. Pri številnih primerih v zvezi z ESS, so bile napake pri prijavljanju režijskih stroškov ali stroškov za zaposlene, po svoji naravi napake v z zvezi s točnostjo. To pomeni, da stroški za zaposlene in režijski stroški niso bili pravilno izračunani. |
| --- | --- |

6.30.

Pri ESS je bil v primerjavi z drugimi strukturnimi skladi in Kohezijskim skladom večji delež napak, povezanih z dejansko izvedbo projekta. Običajno so odražale pomanjkanje dokazov, na katere je bil oprt izračun režijskih stroškov ali porazdelitve stroškov za zaposlene, ki so pogosto glavni stroški v izjavi o odhodkih pri ESS. V nekaterih primerih so nosilci projekta pri stroških za zaposlene skušali uporabiti pavšalni znesek ali režijske stroške, kar je poenostavitev, ki je dovoljena v določenih okoliščinah. Toda, kjer je bil v preučenih primerih uporabljen pavšalni znesek, je bilo ugotovljeno, da ga nosilec projekta ni pravilno uporabil. Pri številnih primerih v zvezi z ESS, so bile napake pri prijavljanju režijskih stroškov ali stroškov za zaposlene, po svoji naravi napake v z zvezi s točnostjo. To pomeni, da stroški za zaposlene in režijski stroški niso bili pravilno izračunani.

| 6.30 | Komisija meni, da bi se lahko z izboljšavami načina, na katerega države članice izvajajo preglede po členu 4, zmanjšala količina takih napak. Posledično so bila na zadevne države članice naslovljena priporočila za izboljšavo pregledov po členu 4, izdane pa so bile tudi splošne smernice o upravnih pregledih. |
| --- | --- |

6.30

Komisija meni, da bi se lahko z izboljšavami načina, na katerega države članice izvajajo preglede po členu 4, zmanjšala količina takih napak. Posledično so bila na zadevne države članice naslovljena priporočila za izboljšavo pregledov po členu 4, izdane pa so bile tudi splošne smernice o upravnih pregledih.

| 6.31. | Ocena vpliva napak na financiranje projektov strukturnih politik, ki ga izvaja Skupnost, je za proračunsko leto 2006 prikazana v 
  tabeli 6.3
  . Poleg tega obstajajo tudi osnovni parametri ocene vpliva napak. |
| --- | --- |

6.31.

Ocena vpliva napak na financiranje projektov strukturnih politik, ki ga izvaja Skupnost, je za proračunsko leto 2006 prikazana v 
  tabeli 6.3
  . Poleg tega obstajajo tudi osnovni parametri ocene vpliva napak.

Tabela 6.3 – Povzetek rezultatov preizkušanja pravilnosti povračil

| Velikost vzorca | 180
  (177 povračil, obravnavanih kot 180 enot v vzorcu) |
| --- | --- |
| Delež povračil v vzorcu, na katera je vplivala napaka | 44 % |
| Ocenjeni vpliv napak | Več kot 12 % skupnega zneska povračil ne bi smelo biti povrnjenega |

Velikost vzorca

180

(177 povračil, obravnavanih kot 180 enot v vzorcu)

Delež povračil v vzorcu, na katera je vplivala napaka

44 %

Ocenjeni vpliv napak

Več kot 12 % skupnega zneska povračil ne bi smelo biti povrnjenega

Ključne ugotovitve o kontrolnih sistemih v državah članicah

| 6.32. | Ključne ugotovitve o kontrolnih sistemih v državah članicah so navedene v 
  Prilogi 6.1
  , kjer je 19 kontrolnih sistemov iz revizijskega vzorca Sodišča razvrščenih med uspešne, zmerno uspešne ali neuspešne. |
| --- | --- |

6.32.

Ključne ugotovitve o kontrolnih sistemih v državah članicah so navedene v 
  Prilogi 6.1
  , kjer je 19 kontrolnih sistemov iz revizijskega vzorca Sodišča razvrščenih med uspešne, zmerno uspešne ali neuspešne.

| 6.32 | Sodišče ni ugotovilo večjih pomanjkljivosti v sistemih za tri projekte Kohezijskega sklada, ki jih je revidiralo na Poljskem, Češkem in v Latviji. |
| --- | --- |

6.32

Sodišče ni ugotovilo večjih pomanjkljivosti v sistemih za tri projekte Kohezijskega sklada, ki jih je revidiralo na Poljskem, Češkem in v Latviji.

Glede sistemov za ESRR in Kohezijski sklad v Španiji, vključno s tistimi, ki jih je navedlo Sodišče, je bilo z obsežnim revizijskim delom, ki ga je ob koncu leta 2006 opravila Komisija, ki je spremljala izvajanje dogovorjenega akcijskega načrta, ugotovljeno, da so bile na ravni nacionalnega organa upravljanja in nekaterih posredniških organov (ministrstev in regij) narejene pomembne izboljšave, ki bi vodile do razvrstitve sistemov v Španiji kot v celoti „zmerno uspešni“.

Po mnenju Komisije je bilo Sodišče prestrogo, ko je sisteme, ki delujejo za EKJUS na Poljskem in v Španiji, razvrstilo med nezadovoljive.

Na Poljskem ocena Sodišča v zvezi z nadzornimi organi na primer temelji na ugotovitvi, da se naknadne kontrole še niso začele. Ta organ je že začel opravljati revizijo sistema, zapozneli začetek naknadnih kontrol pa je bil upravičen s poznim potrjevanjem odhodkov.

V Španiji in na Poljskem temelji razvrščanje organov upravljanja predvsem na formalnih vidikih, kot je slaba dokumentacija o kontrolah.

| 6.33. | Kot je bilo že pojasnjeno, temelji razvrstitev kontrolnih sistemov glede na njihovo uspešnost na oceni Sodišča o delovanju organov za kontrolo. S temi ocenami so bile ugotovljene številne pomanjkljivosti. Glavni pomanjkljivosti v delovanju organa upravljanja sta bili nezadostni pregledi o resničnosti odhodkov na kraju samem in to, da ni odkril izjav o stroških, podprtih z ustreznimi dokazi. Glavna pomanjkljivost v delovanju plačilnega organa je bila, da ni ugotovil, da organ upravljanja ni izvajal ustreznih tekočih pregledov. Glavna pomanjkljivost v delovanju revizijskega organa je bila, da ni izvedel dovolj pregledov ustrezne kakovosti o odhodkih za programe. |
| --- | --- |

6.33.

Kot je bilo že pojasnjeno, temelji razvrstitev kontrolnih sistemov glede na njihovo uspešnost na oceni Sodišča o delovanju organov za kontrolo. S temi ocenami so bile ugotovljene številne pomanjkljivosti. Glavni pomanjkljivosti v delovanju organa upravljanja sta bili nezadostni pregledi o resničnosti odhodkov na kraju samem in to, da ni odkril izjav o stroških, podprtih z ustreznimi dokazi. Glavna pomanjkljivost v delovanju plačilnega organa je bila, da ni ugotovil, da organ upravljanja ni izvajal ustreznih tekočih pregledov. Glavna pomanjkljivost v delovanju revizijskega organa je bila, da ni izvedel dovolj pregledov ustrezne kakovosti o odhodkih za programe.

| 6.33 | Komisija je med svojimi revizijami ugotovila podobne pomanjkljivosti v nekaterih nacionalnih sistemih in je zanje sprejela potrebne ukrepe. |
| --- | --- |

6.33

Komisija je med svojimi revizijami ugotovila podobne pomanjkljivosti v nekaterih nacionalnih sistemih in je zanje sprejela potrebne ukrepe.

| 6.34. | Za ponazoritev narave pomanjkljivosti, ki so privedle do tega, da je bil kontrolni sistem kot celota ocenjen kot neuspešen, si lahko pobliže ogledamo enega od revidiranih primerov. V tem primeru se je zdelo, da organ upravljanja deluje dobro; vse izjave o stroških so se pregledovale na kraju samem. Vendar je revizijski organ ugotovil nekatere resne napake pri projektih, ki jih je v imenu organa upravljanja pregledalo posredniško telo. Revizijski organ je organ upravljanja in plačilni organ obvestil o napakah, ki so bile tako hude, da sta oba organa priporočila ustavitev vseh nadaljnjih plačil. Na začetku so bila plačila ustavljena. Vendar je organ upravljanja po približno 5 tednih spet začel izvrševati plačila, plačilni organ pa je Komisiji še skoraj dve leti potrjeval zahtevke za plačilo, ki so vsebovali pomembne nepravilnosti. Zato je bilo delovanje organa upravljanja in plačilnega organa nezadovoljivo, kontrolni sistem pa zaradi tega ni uspel preprečiti napak v zvezi s povračili. |
| --- | --- |

6.34.

Za ponazoritev narave pomanjkljivosti, ki so privedle do tega, da je bil kontrolni sistem kot celota ocenjen kot neuspešen, si lahko pobliže ogledamo enega od revidiranih primerov. V tem primeru se je zdelo, da organ upravljanja deluje dobro; vse izjave o stroških so se pregledovale na kraju samem. Vendar je revizijski organ ugotovil nekatere resne napake pri projektih, ki jih je v imenu organa upravljanja pregledalo posredniško telo. Revizijski organ je organ upravljanja in plačilni organ obvestil o napakah, ki so bile tako hude, da sta oba organa priporočila ustavitev vseh nadaljnjih plačil. Na začetku so bila plačila ustavljena. Vendar je organ upravljanja po približno 5 tednih spet začel izvrševati plačila, plačilni organ pa je Komisiji še skoraj dve leti potrjeval zahtevke za plačilo, ki so vsebovali pomembne nepravilnosti. Zato je bilo delovanje organa upravljanja in plačilnega organa nezadovoljivo, kontrolni sistem pa zaradi tega ni uspel preprečiti napak v zvezi s povračili.

| 6.34 | Komisija se strinja, da je bilo delovanje teh organov nezadovoljivo. Vendar opozarja, da je organ upravljanja v prizadeti regiji začel izvajati temeljitejša preverjanja in popravljati ugotovljene nepravilne odhodke pred objavo revizije, ki jo je opravilo Sodišče. Poleg tega je ponovno uvedel ustavitev plačil, čeprav po časovnem presledku 22 mesecev. |
| --- | --- |

6.34

Komisija se strinja, da je bilo delovanje teh organov nezadovoljivo. Vendar opozarja, da je organ upravljanja v prizadeti regiji začel izvajati temeljitejša preverjanja in popravljati ugotovljene nepravilne odhodke pred objavo revizije, ki jo je opravilo Sodišče. Poleg tega je ponovno uvedel ustavitev plačil, čeprav po časovnem presledku 22 mesecev.

| 6.35. | V
  tabeli 6.4
  je povzetek razvrstitve 19 kontrolnih sistemov. Številke v 
  tabeli 6.4
  navajajo, koliko kontrolnih sistemov iz vzorca se uvršča v vsako od treh kategorij. Številke v 
  tabeli 6.4
  podajajo splošno sliko uspešnosti kontrolnih sistemov v državah članicah, čeprav se nanašajo na precej majhen revizijski vzorec. Te številke Sodišču omogočajo, da lahko z razumno zanesljivostjo trdi, da so kontrolni sistemi v državah članicah na splošno neuspešni ali samo zmerno uspešni. Ta ugotovitev je v bistvu podobna ugotovitvam Sodišča v prejšnjih letih. |
| --- | --- |

6.35.

V
  tabeli 6.4
  je povzetek razvrstitve 19 kontrolnih sistemov. Številke v 
  tabeli 6.4
  navajajo, koliko kontrolnih sistemov iz vzorca se uvršča v vsako od treh kategorij. Številke v 
  tabeli 6.4
  podajajo splošno sliko uspešnosti kontrolnih sistemov v državah članicah, čeprav se nanašajo na precej majhen revizijski vzorec. Te številke Sodišču omogočajo, da lahko z razumno zanesljivostjo trdi, da so kontrolni sistemi v državah članicah na splošno neuspešni ali samo zmerno uspešni. Ta ugotovitev je v bistvu podobna ugotovitvam Sodišča v prejšnjih letih.

| 6.35 | Generalni direktorati, odgovorni za strukturne politike, so navedli rezultate svojih ocen učinkovitega delovanja nacionalnih sistemov v zadevnih letnih poročilih o dejavnostih (glej http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Te ocene, ki temeljijo v glavnem na rezultatih obsežnega revizijskega dela Komisije v vseh državah članicah, široko razvrščajo sisteme na naslednji način (odstotki v zvezi z obsegom sredstev Skupnosti): med 20 in 35 % je zadovoljivih, približno 60 % jih je treba izboljšati, da se popravijo pomembne pomanjkljivosti v ključnih kontrolah, in okrog 10 % je resno pomanjkljivih. Večino sistemov je treba torej še vedno izboljšati, čeprav je bilo za številne sisteme ugotovljeno, da delujejo zadovoljivo. Letna poročila o dejavnostih navajajo tudi popravne ukrepe, ki se izvajajo za izvršitev zahtevanih izboljšav, zajemajo pa naknadne revizije, spremljanje akcijskih načrtov in uporabo pooblastil za začasno ustavitev plačil in izvedbo finančnih popravkov. |
| --- | --- |

6.35

Generalni direktorati, odgovorni za strukturne politike, so navedli rezultate svojih ocen učinkovitega delovanja nacionalnih sistemov v zadevnih letnih poročilih o dejavnostih (glej http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Te ocene, ki temeljijo v glavnem na rezultatih obsežnega revizijskega dela Komisije v vseh državah članicah, široko razvrščajo sisteme na naslednji način (odstotki v zvezi z obsegom sredstev Skupnosti): med 20 in 35 % je zadovoljivih, približno 60 % jih je treba izboljšati, da se popravijo pomembne pomanjkljivosti v ključnih kontrolah, in okrog 10 % je resno pomanjkljivih. Večino sistemov je treba torej še vedno izboljšati, čeprav je bilo za številne sisteme ugotovljeno, da delujejo zadovoljivo. Letna poročila o dejavnostih navajajo tudi popravne ukrepe, ki se izvajajo za izvršitev zahtevanih izboljšav, zajemajo pa naknadne revizije, spremljanje akcijskih načrtov in uporabo pooblastil za začasno ustavitev plačil in izvedbo finančnih popravkov.

Tabela 6.4 – Uspešnost kontrolnih sistemov v revizijskem vzorcu Sodišča

| Kontrolni sistem | Sklad | Skupaj |
| --- | --- | --- |
| ESRR | ESS | EKUJS | Kohezijski sklad |
| Neuspešen | 5 | 5 | 2 | 1 | 13 |
| Zmerno uspešen | 2 | 3 | 1 | 0 | 6 |
| Uspešen | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Skupaj | 7 | 8 | 3 | 1 | 19 |

Kontrolni sistem

Sklad

Skupaj

ESRR

ESS

EKUJS

Kohezijski sklad

Neuspešen

5

5

2

1

13

Zmerno uspešen

2

3

1

0

6

Uspešen

0

0

0

0

0

Skupaj

7

8

3

1

19

Ključne ugotovitve o Komisijini revizijski dejavnosti

| 6.36. | Ključne ugotovitve o Komisijini revizijski dejavnosti izhajajo iz analiz 15 revizij, ki sta jih izvedla Generalni direktorat za regionalno politiko (GD REGIO) in Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti (GD EMPL). Teh 15 revizij je bilo ovrednotenih glede na razvrstitveno lestvico iz odstavka 6.23. Rezultati so povzeti v 
  tabeli 6.5
  . Kot je razvidno iz te tabele, kaže, da je imela le nekaj več kot polovica Komisijinih revizij, ki jih je preučilo Sodišče, vse značilnosti uspešnega instrumenta nadzora: ocena tveganj je bila ustrezna, revizijski rezultat uporaben, po reviziji pa so bili izvedeni ustrezni popravni ukrepi. |
| --- | --- |

6.36.

Ključne ugotovitve o Komisijini revizijski dejavnosti izhajajo iz analiz 15 revizij, ki sta jih izvedla Generalni direktorat za regionalno politiko (GD REGIO) in Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti (GD EMPL). Teh 15 revizij je bilo ovrednotenih glede na razvrstitveno lestvico iz odstavka 6.23. Rezultati so povzeti v 
  tabeli 6.5
  . Kot je razvidno iz te tabele, kaže, da je imela le nekaj več kot polovica Komisijinih revizij, ki jih je preučilo Sodišče, vse značilnosti uspešnega instrumenta nadzora: ocena tveganj je bila ustrezna, revizijski rezultat uporaben, po reviziji pa so bili izvedeni ustrezni popravni ukrepi.

| 6.36 | Komisija priznava, da je bila dokumentacija za nekatere revizije nepopolna, zaradi česar je bil pregled težko izvedljiv, ne strinja pa se z dejstvom, da bi to lahko bil znak pomanjkanja uporabnega revizijskega rezultata, kot je navedeno v opombi 7 k tabeli 6.5. |
| --- | --- |

6.36

Komisija priznava, da je bila dokumentacija za nekatere revizije nepopolna, zaradi česar je bil pregled težko izvedljiv, ne strinja pa se z dejstvom, da bi to lahko bil znak pomanjkanja uporabnega revizijskega rezultata, kot je navedeno v opombi 7 k tabeli 6.5.

Tabela 6.5 – Ocena vzorca Komisijinih revizij

| Ovrednotenje revizije | Število revizij |
| --- | --- |
| GD REGIO | GD EMPL |
| V oceni tveganj so bile velike pomanjkljivosti. | 0 | 0 |
| Ocena tveganj je bila ustrezna, vendar je imel revizijski rezultat majhno uporabno vrednost. | 1 | 0 |
| Ocena tveganj je bila ustrezna, revizijski rezultat je bil uporaben, vendar po reviziji niso bili izvedeni nobeni popravni ukrepi. | 0 | 0 |
| Ocena tveganj je bila ustrezna, revizijski rezultat je bil uporaben in po reviziji so bili izvedeni ustrezni popravni ukrepi (5). | 7 | 1 |
| V revizijski dokumentaciji so bile velike pomanjkljivosti, zaradi česar ni bilo mogoče oceniti revizijskega rezultata (6). | 2 | 4 |
| Skupaj | 10 | 5 |

Ovrednotenje revizije

Število revizij

GD REGIO

GD EMPL

V oceni tveganj so bile velike pomanjkljivosti.

0

0

Ocena tveganj je bila ustrezna, vendar je imel revizijski rezultat majhno uporabno vrednost.

1

0

Ocena tveganj je bila ustrezna, revizijski rezultat je bil uporaben, vendar po reviziji niso bili izvedeni nobeni popravni ukrepi.

0

0

Ocena tveganj je bila ustrezna, revizijski rezultat je bil uporaben in po reviziji so bili izvedeni ustrezni popravni ukrepi (5).

7

1

V revizijski dokumentaciji so bile velike pomanjkljivosti, zaradi česar ni bilo mogoče oceniti revizijskega rezultata (6).

2

4

Skupaj

10

5

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Zaključki

| 6.37. | Obstaja veliko tveganje, da so stroški, prijavljeni za projekte strukturnih politik, nepravilno navedeni ali neupravičeni do povračila. Za ublažitev tega tveganja je poleg uspešnih kontrolnih sistemov v državah članicah potreben tudi uspešen Komisijin nadzor. |
| --- | --- |

6.37.

Obstaja veliko tveganje, da so stroški, prijavljeni za projekte strukturnih politik, nepravilno navedeni ali neupravičeni do povračila. Za ublažitev tega tveganja je poleg uspešnih kontrolnih sistemov v državah članicah potreben tudi uspešen Komisijin nadzor.

| 6.37 | Za učinkovito deljeno upravljanje je treba zagotoviti sodelovanje med državami članicami in Komisijo na vseh stopnjah kontrolne verige. Akcijski načrt Komisije za integriran okvir notranje kontrole je namenjen čim boljšemu sodelovanju in čim večji učinkovitosti celotnega okvira kontrole. Kljub upoštevanju dejstva, da bi morala intenzivnost pregledov na kraju samem izražati stroške in koristi teh kontrol, se bodo v vmesnih plačilih vseeno še vedno našle nekatere napake tudi v učinkovitem okviru kontrole. |
| --- | --- |

6.37

Za učinkovito deljeno upravljanje je treba zagotoviti sodelovanje med državami članicami in Komisijo na vseh stopnjah kontrolne verige. Akcijski načrt Komisije za integriran okvir notranje kontrole je namenjen čim boljšemu sodelovanju in čim večji učinkovitosti celotnega okvira kontrole. Kljub upoštevanju dejstva, da bi morala intenzivnost pregledov na kraju samem izražati stroške in koristi teh kontrol, se bodo v vmesnih plačilih vseeno še vedno našle nekatere napake tudi v učinkovitem okviru kontrole.

| 6.38. | Vendar: |
| --- | --- |

6.38.

Vendar:

| 6.38 | |
| --- | --- |

6.38

| — | so kontrolni sistemi v državah članicah na splošno neuspešni ali zmerno uspešni in |
| --- | --- |

—

so kontrolni sistemi v državah članicah na splošno neuspešni ali zmerno uspešni in

| — | Komisija se sklicuje na svoj odgovor k odstavku 6.35 z navedbo svoje ocene, da je okrog 10 % kontrolnih sistemov resno pomanjkljivih, in na popravne ukrepe, ki jih izvaja v teh primerih. |
| --- | --- |

—

Komisija se sklicuje na svoj odgovor k odstavku 6.35 z navedbo svoje ocene, da je okrog 10 % kontrolnih sistemov resno pomanjkljivih, in na popravne ukrepe, ki jih izvaja v teh primerih.

| — | Komisijin nadzor, namenjen blažitvi tveganja, da kontrolni sistemi v državah članicah ne preprečijo povračila precenjenih ali neupravičenih odhodkov, je le zmerno uspešen. |
| --- | --- |

—

Komisijin nadzor, namenjen blažitvi tveganja, da kontrolni sistemi v državah članicah ne preprečijo povračila precenjenih ali neupravičenih odhodkov, je le zmerno uspešen.

| — | Komisija meni, da je vzpostavila učinkovite sisteme za izvedbo svoje nadzorne vloge. Revizijsko delo Komisije je le en vidik, čeprav obsežen, njene nadzorne dejavnosti. Za rezultate ocen sistemov iz odgovora k odstavku 6.35 je Komisija revidirala sisteme, ki pomenijo 53 % oziroma 82 % predvidenih dodelitev ESRR in ESS za programe v okviru EU-15 in 65 % oziroma 92 % za programe v okviru EU-10. Za Usmerjevalni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (usmerjevalni oddelek EKUJS) in Finančni instrument za usmerjanje ribištva (FIUR) je bilo revidiranih 85 % oziroma 91 % sistemov v smislu skupnega predvidenega prispevka. Samoumevno je, da se rezultati dejavnosti Komisije v določenem letu ne prikažejo v tem istem letu na ravni prijavljenih in povrnjenih odhodkov. |
| --- | --- |

—

Komisija meni, da je vzpostavila učinkovite sisteme za izvedbo svoje nadzorne vloge. Revizijsko delo Komisije je le en vidik, čeprav obsežen, njene nadzorne dejavnosti. Za rezultate ocen sistemov iz odgovora k odstavku 6.35 je Komisija revidirala sisteme, ki pomenijo 53 % oziroma 82 % predvidenih dodelitev ESRR in ESS za programe v okviru EU-15 in 65 % oziroma 92 % za programe v okviru EU-10. Za Usmerjevalni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (usmerjevalni oddelek EKUJS) in Finančni instrument za usmerjanje ribištva (FIUR) je bilo revidiranih 85 % oziroma 91 % sistemov v smislu skupnega predvidenega prispevka. Samoumevno je, da se rezultati dejavnosti Komisije v določenem letu ne prikažejo v tem istem letu na ravni prijavljenih in povrnjenih odhodkov.

| 6.39. | Zato na povračilo odhodkov za projekte strukturnih politik vplivajo pomembne napake. Sodišče z razumno zanesljivostjo trdi, da v proračunskem letu 2006 vsaj 12 % skupnega zneska, povrnjenega za projekte strukturnih politik, ne bi smelo biti povrnjenega. Poleg tega so na velik odstotek projektov strukturnih politik vplivale napake v zvezi s skladnostjo, kar po mnenju Sodišča ne pomeni, da so ti odhodki neupravičeni do povračila. |
| --- | --- |

6.39.

Zato na povračilo odhodkov za projekte strukturnih politik vplivajo pomembne napake. Sodišče z razumno zanesljivostjo trdi, da v proračunskem letu 2006 vsaj 12 % skupnega zneska, povrnjenega za projekte strukturnih politik, ne bi smelo biti povrnjenega. Poleg tega so na velik odstotek projektov strukturnih politik vplivale napake v zvezi s skladnostjo, kar po mnenju Sodišča ne pomeni, da so ti odhodki neupravičeni do povračila.

| 6.39 | Odhodki strukturnih skladov, ki jih prijavi upravičenec, so predmet številnih kontrolnih postopkov, pri čemer se nekateri od teh postopkov izvršijo pred potrjevanjem odhodkov Komisiji, nekateri pa po tem potrjevanju. Ugotovitve Računskega sodišča prikazujejo položaj na določeni točki izvajanja teh kontrolnih postopkov. Komisija trdi, da bo precejšen delež teh napak verjetno popravljen z dejavnostjo večletnih popravnih sistemov, zlasti z nadaljevanjem revizijskega dela nacionalnih revizijskih organov in revizijskih organov Skupnosti. Komisija priznava, da morajo države članice zagotoviti boljše dokaze o finančnih popravkih, ki izhajajo iz revizijskega dela Komisije in njihovega lastnega revizijskega dela. |
| --- | --- |

6.39

Odhodki strukturnih skladov, ki jih prijavi upravičenec, so predmet številnih kontrolnih postopkov, pri čemer se nekateri od teh postopkov izvršijo pred potrjevanjem odhodkov Komisiji, nekateri pa po tem potrjevanju. Ugotovitve Računskega sodišča prikazujejo položaj na določeni točki izvajanja teh kontrolnih postopkov. Komisija trdi, da bo precejšen delež teh napak verjetno popravljen z dejavnostjo večletnih popravnih sistemov, zlasti z nadaljevanjem revizijskega dela nacionalnih revizijskih organov in revizijskih organov Skupnosti. Komisija priznava, da morajo države članice zagotoviti boljše dokaze o finančnih popravkih, ki izhajajo iz revizijskega dela Komisije in njihovega lastnega revizijskega dela.

Priporočila

| 6.40. | Naslednja priporočila so namenjena okrepitvi preprečevanja napak na začetnih stopnjah projekta prek sodelovanja z nosilci projektov in z zagotavljanjem uspešnega delovanja kontrol na prvi stopnji. |
| --- | --- |

6.40.

Naslednja priporočila so namenjena okrepitvi preprečevanja napak na začetnih stopnjah projekta prek sodelovanja z nosilci projektov in z zagotavljanjem uspešnega delovanja kontrol na prvi stopnji.

6.41.

| 6.41. | Država članica bi si morala prizadevati za preprečevanje napak, in sicer tako, da bi že na začetku vsakega projekta sodelovala z nosilci projekta. Organ upravljanja bi moral nosilcem projektov zagotoviti usposabljanje in navodila ob vzpostavitvi sistemov za projekte za upoštevanje uredbenih zahtev Skupnosti in pri pripravi prvih izjav o odhodkih. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zagotavljanju, da se nosilec projekta zaveda, kateri stroški so upravičeni do povračila, in da je treba voditi evidence, iz katerih je razvidno, kako se izračunavajo in dodeljujejo postavke stroškov. Pri tem je najpomembnejši strog pregled kontrolnih seznamov, uporabljenih za njihovo točnost ter točnost in celovitost teh evidenc. |
| --- | --- |

Država članica bi si morala prizadevati za preprečevanje napak, in sicer tako, da bi že na začetku vsakega projekta sodelovala z nosilci projekta. Organ upravljanja bi moral nosilcem projektov zagotoviti usposabljanje in navodila ob vzpostavitvi sistemov za projekte za upoštevanje uredbenih zahtev Skupnosti in pri pripravi prvih izjav o odhodkih. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zagotavljanju, da se nosilec projekta zaveda, kateri stroški so upravičeni do povračila, in da je treba voditi evidence, iz katerih je razvidno, kako se izračunavajo in dodeljujejo postavke stroškov. Pri tem je najpomembnejši strog pregled kontrolnih seznamov, uporabljenih za njihovo točnost ter točnost in celovitost teh evidenc.

| 6.41 | Komisija je državam članicam že priporočila, naj izboljšajo obveščanje upravičencev, sprejela pa bo tudi nadaljnje ustrezne ukrepe. |
| --- | --- |

6.41

Komisija je državam članicam že priporočila, naj izboljšajo obveščanje upravičencev, sprejela pa bo tudi nadaljnje ustrezne ukrepe.

V skladu z izvedbeno uredbo Komisije za obdobje 2007–2013 (Uredba (ES) št. 1828/2006) mora organ upravljanja zagotoviti, da so upravičenci obveščeni o pogojih za financiranje ter o informacijah, ki jih je treba hraniti in sporočati; organ upravljanja se tudi prepriča, da upravičenec lahko izpolni te pogoje.

| 6.42. | Pristojni organi držav članic bi morali svojim uslužbencem zagotoviti usposabljanje in navodila o nalogah, potrebnih za pregledovanje in ocenjevanje projektov. Predvsem uslužbenci organa upravljanja morajo imeti znanja za pregled postopkov za sklepanje pogodb in sistemov za izračun stroškov, da lahko ocenijo, ali je pogodba za projekt pravilno dodeljena, izjave o odhodkih pa pripravljene v skladu z uredbami. |
| --- | --- |

6.42.

Pristojni organi držav članic bi morali svojim uslužbencem zagotoviti usposabljanje in navodila o nalogah, potrebnih za pregledovanje in ocenjevanje projektov. Predvsem uslužbenci organa upravljanja morajo imeti znanja za pregled postopkov za sklepanje pogodb in sistemov za izračun stroškov, da lahko ocenijo, ali je pogodba za projekt pravilno dodeljena, izjave o odhodkih pa pripravljene v skladu z uredbami.

| 6.42 | Komisija je izdala navodila o najboljših praksah v vsakodnevnih upravljavskih pregledih in pregledih, ki jih mora opraviti plačilni organ pred potrjevanjem odhodkov. Poleg tega Komisija pomaga pri dejavnostih usposabljanja organov upravljanja glede zahtev iz predpisov. Komisija bo nadaljevala te in podobne dejavnosti. |
| --- | --- |

6.42

Komisija je izdala navodila o najboljših praksah v vsakodnevnih upravljavskih pregledih in pregledih, ki jih mora opraviti plačilni organ pred potrjevanjem odhodkov. Poleg tega Komisija pomaga pri dejavnostih usposabljanja organov upravljanja glede zahtev iz predpisov. Komisija bo nadaljevala te in podobne dejavnosti.

| 6.43. | Komisija bi morala svoja prizadevanja na področju revizije in nadzora usmeriti na dejavnosti organov upravljanja v državah članicah, saj je bilo to opredeljeno kot ena najpomembnejših funkcij pri uspešnem izvajanju strukturnih skladov. Zlasti Komisija bi morala imeti redno posodobljeno oceno o uspešnosti vseh organov upravljanja, ki bi jo ti pripravili sami ali pa bi jo pridobila iz drugih virov, kar bi ji omogočalo, da svoja revizijska prizadevanja usmeri na organe upravljanja, ki so najmanj uspešni ali pri katerih je tveganje največje. |
| --- | --- |

6.43.

Komisija bi morala svoja prizadevanja na področju revizije in nadzora usmeriti na dejavnosti organov upravljanja v državah članicah, saj je bilo to opredeljeno kot ena najpomembnejših funkcij pri uspešnem izvajanju strukturnih skladov. Zlasti Komisija bi morala imeti redno posodobljeno oceno o uspešnosti vseh organov upravljanja, ki bi jo ti pripravili sami ali pa bi jo pridobila iz drugih virov, kar bi ji omogočalo, da svoja revizijska prizadevanja usmeri na organe upravljanja, ki so najmanj uspešni ali pri katerih je tveganje največje.

| 6.43 | Komisija je velik delež svoje nadzorne dejavnosti že posvetila organom upravljanja. V letu 2006 je izdala navodila o upravnih pregledih na prvi stopnji in funkciji potrjevanja, kakor je navedeno zgoraj. Komisija organe upravljanja v nekaterih državah članicah prav tako prosi, da s pomočjo vprašalnikov za samoocenjevanje ocenijo, kako se upošteva skladnost z zahtevanimi predpisi. |
| --- | --- |

6.43

Komisija je velik delež svoje nadzorne dejavnosti že posvetila organom upravljanja. V letu 2006 je izdala navodila o upravnih pregledih na prvi stopnji in funkciji potrjevanja, kakor je navedeno zgoraj. Komisija organe upravljanja v nekaterih državah članicah prav tako prosi, da s pomočjo vprašalnikov za samoocenjevanje ocenijo, kako se upošteva skladnost z zahtevanimi predpisi.

| 6.44. | Komisija bi morala okrepiti mehanizme za povratne informacije v kontrolnih sistemih za strukturne sklade. Če na primer revizijski organ ugotovi, da je v izjavi o odhodkih napaka, bi morala biti takšna informacija ne le sporočena, ampak bi moral organ upravljanja tudi sprejeti ukrepe, da se težava odpravi in da se predvidijo načini za preprečevanje takšnih napak v prihodnosti. To zajema sodelovanje vseh organov za kontrolo pri sprejemanju ukrepov, kadar so ugotovljene težave ali se pojavijo vprašanja. Komisija bi morala okrepiti pomembnost mehanizma za povratne informacije z obveščanjem organov za kontrolo, da je treba ukrepati vedno, ko je ugotovljena napaka ali pomanjkljivost, ne glede na to, ali se ugotovi pri njihovi lastni reviziji ali pa je o njej poročal drug organ za kontrolo. Poleg tega bi morala Komisija pri reviziji, ki jo izvede sama, pregledati poročanje o pomanjkljivostih in napakah ter ugotoviti, ali so bili sprejeti ukrepi zadostni za odpravo takojšnjih in prihodnjih posledic določene zadeve. |
| --- | --- |

6.44.

Komisija bi morala okrepiti mehanizme za povratne informacije v kontrolnih sistemih za strukturne sklade. Če na primer revizijski organ ugotovi, da je v izjavi o odhodkih napaka, bi morala biti takšna informacija ne le sporočena, ampak bi moral organ upravljanja tudi sprejeti ukrepe, da se težava odpravi in da se predvidijo načini za preprečevanje takšnih napak v prihodnosti. To zajema sodelovanje vseh organov za kontrolo pri sprejemanju ukrepov, kadar so ugotovljene težave ali se pojavijo vprašanja. Komisija bi morala okrepiti pomembnost mehanizma za povratne informacije z obveščanjem organov za kontrolo, da je treba ukrepati vedno, ko je ugotovljena napaka ali pomanjkljivost, ne glede na to, ali se ugotovi pri njihovi lastni reviziji ali pa je o njej poročal drug organ za kontrolo. Poleg tega bi morala Komisija pri reviziji, ki jo izvede sama, pregledati poročanje o pomanjkljivostih in napakah ter ugotoviti, ali so bili sprejeti ukrepi zadostni za odpravo takojšnjih in prihodnjih posledic določene zadeve.

| 6.44 | Mehanizmi za povratne informacije so vključeni v kontrolne sisteme z zahtevki za izmenjavo rezultatov pregledov, ki jih opravijo organ upravljanja, plačilni organ in nadzorni organ, ter z letnimi poročili o kontroli, predloženimi Komisiji. Spremljanje rezultatov revizije je redno vključeno na dnevni red razprav med državami članicami in Komisijo na letnih dvostranskih sestankih za usklajevanje revizije. Prav tako je redna sestavina revizije sistemov. Komisija bo še naprej izvajala preglede nacionalnih poročil revizij sistemov ter preverjala, ali so bili sprejeti potrebni nadaljnji ukrepi. |
| --- | --- |

6.44

Mehanizmi za povratne informacije so vključeni v kontrolne sisteme z zahtevki za izmenjavo rezultatov pregledov, ki jih opravijo organ upravljanja, plačilni organ in nadzorni organ, ter z letnimi poročili o kontroli, predloženimi Komisiji. Spremljanje rezultatov revizije je redno vključeno na dnevni red razprav med državami članicami in Komisijo na letnih dvostranskih sestankih za usklajevanje revizije. Prav tako je redna sestavina revizije sistemov. Komisija bo še naprej izvajala preglede nacionalnih poročil revizij sistemov ter preverjala, ali so bili sprejeti potrebni nadaljnji ukrepi.

| 6.45. | Komisija bi morala aktivno spodbujati in lajšati uporabo poenostavitev, predvidenih v novih uredbah o strukturnih skladih. Na primer uporabo pavšalnih zneskov za posredne stroške v Evropskem socialnem skladu (7). Take poenostavitve bodo zmanjšale verjetnost napak in upravno breme nosilcev projektov. |
| --- | --- |

6.45.

Komisija bi morala aktivno spodbujati in lajšati uporabo poenostavitev, predvidenih v novih uredbah o strukturnih skladih. Na primer uporabo pavšalnih zneskov za posredne stroške v Evropskem socialnem skladu (7). Take poenostavitve bodo zmanjšale verjetnost napak in upravno breme nosilcev projektov.

| 6.45 | Komisija že deluje v skladu s tem priporočilom. Pomemben vidik poenostavitve je zagotovitev navodil, da se poenostavi uporaba predpisov v praksi. Komisija za obdobje 2007–2013 izdaja navodila o dejavnostih finančnega inženiringa ter analizo stroškov in koristi za projekte, ki ustvarjajo prihodek. |
| --- | --- |

6.45

Komisija že deluje v skladu s tem priporočilom. Pomemben vidik poenostavitve je zagotovitev navodil, da se poenostavi uporaba predpisov v praksi. Komisija za obdobje 2007–2013 izdaja navodila o dejavnostih finančnega inženiringa ter analizo stroškov in koristi za projekte, ki ustvarjajo prihodek.

POSEBNA POROČILA, OBJAVLJENA PO ZADNJEM LETNEM POROČILU

| 6.46. | Sodišče je od objave svojega zadnjega letnega poročila izdalo eno posebno poročilo o strukturnih politikah: |
| --- | --- |

6.46.

Sodišče je od objave svojega zadnjega letnega poročila izdalo eno posebno poročilo o strukturnih politikah:

Posebno poročilo št. 1/2007 o izvajanju vmesnih postopkov za strukturne sklade za obdobje 2000–2006.

(1)  Nosilci projektov so lahko zasebniki ali združenja, zasebne ali javne družbe ali pa lokalni, regionalni ali nacionalni organi.

---

(2)  Načelo ločitve nalog se ne nanaša strogo na zadnji dve funkciji iz diagrama 6.2, tj. uredbe ne zahtevajo, da sta revizijski organ in organ za zaključevanje projektov ločena organa.

(3)  Ta primerjalna tabela temelji na vzorcu projektov, ki ga je izbralo Sodišče. Ker je bilo za vsak projekt iz vzorca revidirano eno povračilo, se lahko brez razlike v pomenu uporabljata tako izraz „vzorec projektov“ kot izraz „vzorec povračil“.

(4)  Ta primerjalna tabela temelji na vzorcu projektov, ki ga je izbralo Sodišče.

(5)  Nadaljnji ukrepi, povezani z revizijskim rezultatom, so pogosto izvedeni pozno. Glej primer iz odstavka 6.37.

(6)  To ni ovrednotenje po lestvici, predstavljeni v odstavku 6.23. Bolj gre za vrsto manjkajočih podatkov. Primeri so zajeti zaradi celovitosti, pa tudi, ker si je nepopolno dokumentacijo mogoče razlagati kot znak pomanjkanja uporabnega revizijskega rezultata.

(7)  Člen 11(3)(b) Uredbe (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1784/1999 (UL L 210, 31.7.2006, str. 12).

PRILOGA 6.1

Razvrstitev kontrolnih sistemov

| Program | Ocena delovanja za: | Kontrolni sistem je: |
| --- | --- | --- |
| organ upravljanja | plačilni organ | revizijski organ | organ za zaključevanje projektov |
| EKUJS – Saška-Anhalt | | | | | zmerno uspešen |
| EKUJS – Poljska | | | | | neuspešen |
| EKUJS – Španija | | | | | neuspešen |
| ESS – Cilj 3 – Nemčija- Severno Porenje-Vestfalija | | | | | zmerno uspešen |
| ESS – Cilj 3 – Nemčija- Spodnja Saška | | | | | neuspešen |
| ESS – Cilj 3 – Francija – Srednji Pireneji | | | | | neuspešen |
| ESS – Cilj 3 – Francija – Nord-Pas de Calais | | | | | zmerno uspešen |
| ESS – Slovenija | | | | | neuspešen |
| ESS – Nemčija – Turingija | | | | | zmerno uspešen |
| ESS – Cilj 1 – Španija | | | | | neuspešen |
| ESS – Cilj 3 – Združeno kraljestvo – Škotska | | | | | neuspešen |
| ESRR – Italija – Kampanija | | | | | neuspešen |
| ESRR – Španija – Baskija | | | | | neuspešen |
| ERDF – Grčija – Peloponez | | | | | zmerno uspešen |
| ESRR – Portugalska – Dostopnost in promet | | | | | zmerno uspešen |
| ESRR – Interreg – Avstrija/Madžarska | | | | | neuspešen |
| ESRR – Španija – Valencija | | | | | neuspešen |
| ESRR – Združeno kraljestvo – Merseyside | | | | | neuspešen |
| Kohezijski sklad – Španija – 7 projektov | | | | | neuspešen |

Program

Ocena delovanja za:

Kontrolni sistem je:

organ upravljanja

plačilni organ

revizijski organ

organ za zaključevanje projektov

EKUJS – Saška-Anhalt

zmerno uspešen

EKUJS – Poljska

neuspešen

EKUJS – Španija

neuspešen

ESS – Cilj 3 – Nemčija- Severno Porenje-Vestfalija

zmerno uspešen

ESS – Cilj 3 – Nemčija- Spodnja Saška

neuspešen

ESS – Cilj 3 – Francija – Srednji Pireneji

neuspešen

ESS – Cilj 3 – Francija – Nord-Pas de Calais

zmerno uspešen

ESS – Slovenija

neuspešen

ESS – Nemčija – Turingija

zmerno uspešen

ESS – Cilj 1 – Španija

neuspešen

ESS – Cilj 3 – Združeno kraljestvo – Škotska

neuspešen

ESRR – Italija – Kampanija

neuspešen

ESRR – Španija – Baskija

neuspešen

ERDF – Grčija – Peloponez

zmerno uspešen

ESRR – Portugalska – Dostopnost in promet

zmerno uspešen

ESRR – Interreg – Avstrija/Madžarska

neuspešen

ESRR – Španija – Valencija

neuspešen

ESRR – Združeno kraljestvo – Merseyside

neuspešen

Kohezijski sklad – Španija – 7 projektov

neuspešen

Legenda:

| | zadovoljivo |
| --- | --- |
| | delno zadovoljivo |
| | nezadovoljivo |

zadovoljivo

delno zadovoljivo

nezadovoljivo

POGLAVJE 7

Notranje politike, vključno z raziskavami

KAZALO

| 7.1–7.2 | Uvod |
| --- | --- |

7.1–7.2

| 7.3–7.33 | Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti |
| --- | --- |

7.3–7.33

| 7.3–7.4 | Obseg revizije |
| --- | --- |

7.3–7.4

| 7.5–7.7 | Posebne značilnosti notranjih politik |
| --- | --- |

7.5–7.7

| 7.8–7.11 | Zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij |
| --- | --- |

7.8–7.11

| 7.10–7.11 | Pomembna stopnja napak pri stroških, ki so jih prijavili upravičenci |
| --- | --- |

7.10–7.11

| 7.12–7.28 | Nadzorni in kontrolni sistemi |
| --- | --- |

7.12–7.28

| 7.14–7.17 | Revizijsko potrjevanje izjav o stroških |
| --- | --- |

7.14–7.17

| 7.18–7.23 | Predhodni dokumentacijski pregledi izjav o stroških |
| --- | --- |

7.18–7.23

| 7.24–7.28 | Komisijine naknadne revizije računovodskih izkazov |
| --- | --- |

7.24–7.28

| 7.29 | Nadaljnje ukrepanje na podlagi prejšnjih opažanj |
| --- | --- |

7.29

| 7.30–7.31 | Zaključek |
| --- | --- |

7.30–7.31

| 7.32–7.33 | Priporočila |
| --- | --- |

7.32–7.33

| 7.34 | Posebna poročila, objavljena po zadnjem Letnem poročilu |
| --- | --- |

7.34

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 7.1 | Področje notranjih politik zajema širok razpon ukrepov Evropske unije (EU), ki prispevajo k razvoju notranjega trga. Plačila so v letu 2006 znašala 9 014 milijonov EUR (
  diagram 7.1
  ). Glavno področje dejavnosti so raziskave in tehnološki razvoj, za katere se porabi več kot polovica odhodkov. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

7.1

Področje notranjih politik zajema širok razpon ukrepov Evropske unije (EU), ki prispevajo k razvoju notranjega trga. Plačila so v letu 2006 znašala 9 014 milijonov EUR (
  diagram 7.1
  ). Glavno področje dejavnosti so raziskave in tehnološki razvoj, za katere se porabi več kot polovica odhodkov.

Image

| 7.2 | Komisija neposredno upravlja večji del odhodkov (1). Večina ukrepov se upravlja prek večletnih programov, pri katerih se donacije dodelijo projektom ali ukrepom, ki jih izvajajo zasebni in javni upravičenci. Donacije se običajno izplačajo v obrokih: s predplačilom ob podpisu sporazuma o donacijah ali pogodbe, ki mu sledijo vmesna in končna plačila, s čimer se povrne upravičene odhodke, ki so jih upravičenci sporočili v rednih izjavah o stroških. |
| --- | --- |

7.2

Komisija neposredno upravlja večji del odhodkov (1). Večina ukrepov se upravlja prek večletnih programov, pri katerih se donacije dodelijo projektom ali ukrepom, ki jih izvajajo zasebni in javni upravičenci. Donacije se običajno izplačajo v obrokih: s predplačilom ob podpisu sporazuma o donacijah ali pogodbe, ki mu sledijo vmesna in končna plačila, s čimer se povrne upravičene odhodke, ki so jih upravičenci sporočili v rednih izjavah o stroških.

POSEBNA OCENA V OKVIRU IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

Obseg revizije

| 7.3 | Revizija je zajela zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij, povezanih s plačili, izvršenimi v letu 2006, iz vseh oddelkov proračuna EU, ki spadajo k notranjim politikam. Posebna ocena temelji na: |
| --- | --- |

7.3

Revizija je zajela zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij, povezanih s plačili, izvršenimi v letu 2006, iz vseh oddelkov proračuna EU, ki spadajo k notranjim politikam. Posebna ocena temelji na:

| (a) | preizkušanju podatkov v naključnem vzorcu 9 obveznosti in 150 plačil, ki jih je v letu 2006 izvršila Komisija; |
| --- | --- |

(a)

preizkušanju podatkov v naključnem vzorcu 9 obveznosti in 150 plačil, ki jih je v letu 2006 izvršila Komisija;

| (b) | pregledu delovanja izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov pri:






  — | revizijskem potrjevanju izjav o stroških projektov, |
| --- | --- | --- |

(b)

pregledu delovanja izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov pri:

—

revizijskem potrjevanju izjav o stroških projektov,

| — | dokumentacijskih pregledih izjav o stroških pred povrnitvijo odhodkov, |
| --- | --- |

—

dokumentacijskih pregledih izjav o stroških pred povrnitvijo odhodkov,

| — | naknadnih revizijah projektov; |
| --- | --- |

—

naknadnih revizijah projektov;

| (c) | nadaljnjem ukrepanju na podlagi glavnih opažanj Sodišča v nedavnih izjavah o zanesljivosti. |
| --- | --- |

(c)

nadaljnjem ukrepanju na podlagi glavnih opažanj Sodišča v nedavnih izjavah o zanesljivosti.

7.4

| 7.4 | Vzorec plačil, ki ga je uporabilo Sodišče za preizkušanje podatkov, je vključeval 58 predplačil (2), za katera veljajo manj strogi plačilni pogoji kot za vmesna in končna plačila. Preizkušanje predplačil je bilo zato omejeno na pregled, izveden na Komisiji, postopka za izbiro projektov, sklepov o financiranju in odobritve izplačil. Od 92 vmesnih in končnih plačil (3) jih je bilo 62 predmet preizkušanja dokumentacije na Komisiji, 30 pa jih je bilo revidiranih pri upravičencu. |
| --- | --- |

Vzorec plačil, ki ga je uporabilo Sodišče za preizkušanje podatkov, je vključeval 58 predplačil (2), za katera veljajo manj strogi plačilni pogoji kot za vmesna in končna plačila. Preizkušanje predplačil je bilo zato omejeno na pregled, izveden na Komisiji, postopka za izbiro projektov, sklepov o financiranju in odobritve izplačil. Od 92 vmesnih in končnih plačil (3) jih je bilo 62 predmet preizkušanja dokumentacije na Komisiji, 30 pa jih je bilo revidiranih pri upravičencu.

Posebne značilnosti notranjih politik

| 7.5 | Podpora EU za raziskave in tehnološki razvoj zajema širok razpon raziskovalnih dejavnosti, zanjo pa so značilne številne sheme financiranja, ki podpirajo različna tematska področja in vrste projektov. Projekte izvajajo raziskovalni inštituti in univerze, pa tudi posamezniki, komercialna podjetja ali javne uprave. Običajno vključujejo več raziskovalnih partnerjev, ki delajo kot konzorcij in so iz številnih držav članic EU, čeprav se imenuje en sam „koordinator projekta“ za vzdrževanje stikov s Komisijo ter za vodenje finančnih in administrativnih vidikov pogodbe. Donacije, ki jih EU za posamezne projekte dodeli partnerjem, znašajo od nekaj sto EUR do desetin milijonov. Od več kot 15 000 končnih upravičencev jih približno 2 % prejme več kot 40 % skupnega financiranja EU. |
| --- | --- |

7.5

Podpora EU za raziskave in tehnološki razvoj zajema širok razpon raziskovalnih dejavnosti, zanjo pa so značilne številne sheme financiranja, ki podpirajo različna tematska področja in vrste projektov. Projekte izvajajo raziskovalni inštituti in univerze, pa tudi posamezniki, komercialna podjetja ali javne uprave. Običajno vključujejo več raziskovalnih partnerjev, ki delajo kot konzorcij in so iz številnih držav članic EU, čeprav se imenuje en sam „koordinator projekta“ za vzdrževanje stikov s Komisijo ter za vodenje finančnih in administrativnih vidikov pogodbe. Donacije, ki jih EU za posamezne projekte dodeli partnerjem, znašajo od nekaj sto EUR do desetin milijonov. Od več kot 15 000 končnih upravičencev jih približno 2 % prejme več kot 40 % skupnega financiranja EU.

7.6

| 7.6 | Drugi ukrepi zajemajo ves spekter notranjih politik, na primer donacije za ukrepe v korist državljanstva ali za mobilnost v sektorju izobraževanja in usposabljanja. Te donacije znašajo od 2 000 EUR do 20 000 EUR. Po drugi strani lahko podpora velikemu cestnemu ali železniškemu infrastrukturnemu projektu za vseevropsko prometno omrežje znaša do 10 milijonov EUR. |
| --- | --- |

Drugi ukrepi zajemajo ves spekter notranjih politik, na primer donacije za ukrepe v korist državljanstva ali za mobilnost v sektorju izobraževanja in usposabljanja. Te donacije znašajo od 2 000 EUR do 20 000 EUR. Po drugi strani lahko podpora velikemu cestnemu ali železniškemu infrastrukturnemu projektu za vseevropsko prometno omrežje znaša do 10 milijonov EUR.

7.7

| 7.7 | Glavno tveganje za zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij je, da upravičenci v izjavah o stroških prijavijo previsoke stroške, Komisija pa tega pozneje ne ugotovi in popravi. |
| --- | --- |

Glavno tveganje za zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij je, da upravičenci v izjavah o stroških prijavijo previsoke stroške, Komisija pa tega pozneje ne ugotovi in popravi.

| 7.7 | Komisija se v glavnem strinja z analizo Računskega sodišča o vrsti glavnih tveganj. Tveganje, da upravičenci v svojih izjavah o stroških prijavijo previsoke stroške, večinoma izhaja iz ureditvenega okvira, ki se uporablja in temelji na povračilu dejanskih stroškov. Kljub znatnim izboljšavam ureditvenega okvira ti dejavniki večinoma ostajajo nespremenjeni in bodo tudi v prihodnjih letih vplivali na upravljanje okvirnih raziskovalnih programov. Ob tem je številne napake, ki zaradi tega nastanejo, mogoče odkriti samo z revizijami na kraju samem. Zato je Komisija zaradi povečanja večletnega zagotovila o zakonitosti in pravilnosti odhodkov (glej odgovor Komisije na odstavek 7.12) pripravila skupno revizijsko strategijo. |
| --- | --- |

7.7

Komisija se v glavnem strinja z analizo Računskega sodišča o vrsti glavnih tveganj. Tveganje, da upravičenci v svojih izjavah o stroških prijavijo previsoke stroške, večinoma izhaja iz ureditvenega okvira, ki se uporablja in temelji na povračilu dejanskih stroškov. Kljub znatnim izboljšavam ureditvenega okvira ti dejavniki večinoma ostajajo nespremenjeni in bodo tudi v prihodnjih letih vplivali na upravljanje okvirnih raziskovalnih programov. Ob tem je številne napake, ki zaradi tega nastanejo, mogoče odkriti samo z revizijami na kraju samem. Zato je Komisija zaradi povečanja večletnega zagotovila o zakonitosti in pravilnosti odhodkov (glej odgovor Komisije na odstavek 7.12) pripravila skupno revizijsko strategijo.

Zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij

| 7.8 | Previsoki stroški, ki jih prijavijo upravičenci, so lahko posledica napak pri: |
| --- | --- |

7.8

Previsoki stroški, ki jih prijavijo upravičenci, so lahko posledica napak pri:

| — | upravičenosti: povrnitev stroškov, ki so glede na pravila neupravičeni, |
| --- | --- |

—

upravičenosti: povrnitev stroškov, ki so glede na pravila neupravičeni,

| — | resničnosti odhodka: povrnitev stroškov, za katere ni ustreznih dokazil, ali |
| --- | --- |

—

resničnosti odhodka: povrnitev stroškov, za katere ni ustreznih dokazil, ali

| — | točnosti: povrnitev nepravilno izračunanih stroškov. |
| --- | --- |

—

točnosti: povrnitev nepravilno izračunanih stroškov.

7.9

| 7.9 | Pri projektu se lahko pojavijo napake, ki ne vplivajo na povrnitev stroškov. Pogost primer je neuspeh Komisije pri tem, da bi upravičencem povrnila stroške v predpisanih rokih. (Podrobna opažanja o Komisijinih poznih plačilih so v 
  Prilogi 7.1
  ). |
| --- | --- |

Pri projektu se lahko pojavijo napake, ki ne vplivajo na povrnitev stroškov. Pogost primer je neuspeh Komisije pri tem, da bi upravičencem povrnila stroške v predpisanih rokih. (Podrobna opažanja o Komisijinih poznih plačilih so v 
  Prilogi 7.1
  ).

| 7.9 | Komisija je sprejela ukrepe za izboljšanje plačilnih rokov, glej Prilogo 7.1. |
| --- | --- |

7.9

Komisija je sprejela ukrepe za izboljšanje plačilnih rokov, glej Prilogo 7.1.

Pomembna stopnja napak pri stroških, ki so jih prijavili upravičenci

| 7.10 | Sodišče je pri 26 od 150 revidiranih transakcij odkrilo napake pri zahtevkih za povračilo stroškov, ki so jih predložili upravičenci (glej
  tabelo 7.1
  ). Večina napak je bila ugotovljena pri 30 transakcijah, revidiranih pri upravičencu. Najpogostejše napake so bile: |
| --- | --- |

7.10

Sodišče je pri 26 od 150 revidiranih transakcij odkrilo napake pri zahtevkih za povračilo stroškov, ki so jih predložili upravičenci (glej
  tabelo 7.1
  ). Večina napak je bila ugotovljena pri 30 transakcijah, revidiranih pri upravičencu. Najpogostejše napake so bile:

| — | neustrezna dokazila o upravičenosti prijavljenih stroškov, zlasti pri stroških dela, ki so običajno največja posamezna kategorija stroškov, |
| --- | --- |

—

neustrezna dokazila o upravičenosti prijavljenih stroškov, zlasti pri stroških dela, ki so običajno največja posamezna kategorija stroškov,

| — | uporaba številčnih podatkov iz proračuna, kar ni skladno z zahtevo po uporabi dejanskih stroškov, |
| --- | --- |

—

uporaba številčnih podatkov iz proračuna, kar ni skladno z zahtevo po uporabi dejanskih stroškov,

| — | neupravičena dodelitev posrednih stroškov projektu, |
| --- | --- |

—

neupravičena dodelitev posrednih stroškov projektu,

| — | zahtevki za stroške, ki so nastali zunaj obdobja upravičenosti, |
| --- | --- |

—

zahtevki za stroške, ki so nastali zunaj obdobja upravičenosti,

| — | vključitev raznih neupravičenih stroškov. |
| --- | --- |

—

vključitev raznih neupravičenih stroškov.

| 7.10 | Revizija Sodišča je ugotovila, da je večina napak nastala pri plačilih, ki so bila revidirana pri upravičencu. Take napake ali neupravičeni izdatki se res lahko odkrijejo samo s pregledi na kraju samem ali v omejenem obsegu z revizijo dokumentacije. |
| --- | --- |

7.10

Revizija Sodišča je ugotovila, da je večina napak nastala pri plačilih, ki so bila revidirana pri upravičencu. Take napake ali neupravičeni izdatki se res lahko odkrijejo samo s pregledi na kraju samem ali v omejenem obsegu z revizijo dokumentacije.

V nekaj primerih ima lahko Komisija drugačno oceno finančnega vpliva ugotovitev, pri čemer se opira na lastne izračune upravičenih stroškov, kot izhaja iz njenih revizij in preučitve nadaljnjih dokazil, ki jih predloži upravičenec.

Tabela 7.1 – Predstavitev rezultatov preizkušanja transakcij

| Velikost vzorca | 150 |
| --- | --- |
| Delež transakcij, na katere so vplivale napake | 17 % |
| Ocena vpliva napak na populacijo | 2 % – 5 % |

Velikost vzorca

150

Delež transakcij, na katere so vplivale napake

17 %

Ocena vpliva napak na populacijo

2 % – 5 %

| 7.11 | Do napak prihaja v kontekstu zapletenega pravnega okvira s številnimi (in ne vedno jasnimi) merili za upravičenost. Podobno kot v prejšnjih letih je Sodišče ugotovilo, da upravičenci pogosto ne morejo utemeljiti stroškov dela, prijavljenih v njihovih izjavah o stroških. |
| --- | --- |

7.11

Do napak prihaja v kontekstu zapletenega pravnega okvira s številnimi (in ne vedno jasnimi) merili za upravičenost. Podobno kot v prejšnjih letih je Sodišče ugotovilo, da upravičenci pogosto ne morejo utemeljiti stroškov dela, prijavljenih v njihovih izjavah o stroških.

| 7.11 | Komisija priznava, do so pogost vir odstopanj in napak utemeljitve stroškov dela, ki bremenijo raziskovalne projekte. Sprejela je pomembne ukrepe za obravnavanje tega vprašanja, glej odgovore na odstavka 7.7 in 7.12. |
| --- | --- |

7.11

Komisija priznava, do so pogost vir odstopanj in napak utemeljitve stroškov dela, ki bremenijo raziskovalne projekte. Sprejela je pomembne ukrepe za obravnavanje tega vprašanja, glej odgovore na odstavka 7.7 in 7.12.

Za sedmi okvirni program (FP7) bo moral metodologijo upravičenca za uporabo povprečnih stroškov dela potrditi neodvisni revizor, Komisija pa jo bo sprejela. V to potrditev revizorja je zajeto preverjanje, ali je vzpostavljen zanesljiv sistem beleženja časa.

Komisija je v okviru svojih prizadevanj za razjasnitev pravil za FP7 od aprila 2007 objavila štiri od šestih poglavij Vodiča za upravičence, ki vključuje Vodič o finančnih zadevah. Komisija načrtuje, da bodo preostala poglavja na voljo septembra 2007. Na začetku FP7 je Komisija organizirala informativne dneve in delavnice za upravičence, da bi obrazložila postopek in razjasnila pravice in obveznosti upravičencev.

Nadzorni in kontrolni sistemi

| 7.12 | Komisija mora upravljati na tisoče upravičencev in projekte, ki jih ti zastavijo. Veliko napak v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo je mogoče ugotoviti (in tako tudi popraviti) samo z izvajanjem pregledov na kraju samem. Toda izvajanje takšnih pregledov vsako leto in za vsak projekt bi bilo glede na stroške neizvedljivo. Zato Komisija potrebuje skladno strategijo kontrol – z opredelitvijo vrste in intenzivnosti pregledovanja – da se pogostost napak omeji na sprejemljivo raven, ki je uravnotežena s stroškom zadevnih pregledov (4). |
| --- | --- |

7.12

Komisija mora upravljati na tisoče upravičencev in projekte, ki jih ti zastavijo. Veliko napak v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo je mogoče ugotoviti (in tako tudi popraviti) samo z izvajanjem pregledov na kraju samem. Toda izvajanje takšnih pregledov vsako leto in za vsak projekt bi bilo glede na stroške neizvedljivo. Zato Komisija potrebuje skladno strategijo kontrol – z opredelitvijo vrste in intenzivnosti pregledovanja – da se pogostost napak omeji na sprejemljivo raven, ki je uravnotežena s stroškom zadevnih pregledov (4).

| 7.13 | Povzetek rezultatov pregleda izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče, je v 
  Prilogi 7.2
  . |
| --- | --- |

7.13

Povzetek rezultatov pregleda izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče, je v 
  Prilogi 7.2
  .

| 7.12–7.13 | Komisija je pripravila skupno strategijo naknadnih revizij za šesti okvirni program (FP6), da se poveča zagotovilo v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo odhodkov na večletni osnovi. Ta strategija zahteva znatno povečanje števila naknadnih revizij, vključno z revizijo pogodb z najbolj pomembnimi upravičenci, to so upravičenci, ki prejemajo najvišje finančne prispevke. |
| --- | --- |

7.12–7.13

Komisija je pripravila skupno strategijo naknadnih revizij za šesti okvirni program (FP6), da se poveča zagotovilo v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo odhodkov na večletni osnovi. Ta strategija zahteva znatno povečanje števila naknadnih revizij, vključno z revizijo pogodb z najbolj pomembnimi upravičenci, to so upravičenci, ki prejemajo najvišje finančne prispevke.

Rezultati teh revizij bodo natančno spremljani; neupravičeno izplačani zneski bodo izterjani od upravičencev, vse odkrite sistemske napake pa bodo ekstrapolirane na vse druge, nerevidirane pogodbe z istim upravičencem. Komisija bo uporabila pogodbeno dogovorjeno odškodnino, če revidiranec ne izvede rezultatov revizije o sistemskih napakah.

Pričakuje se, da bo ta strategija zagotovila znatno znižanje ravni „preostalih“ (neodkritih) napak.

Revidirane pogodbe bodo vključevale: (1) približno 200 izvajalcev, ki pomenijo največji delež proračuna (zadevne pogodbe skupaj pomenijo več kot 40 % proračuna); (2) reprezentativni naključni vzorec preostalega prebivalstva, osnovan na vrednosti; in (3) vzorec, osnovan na tveganju, osredotočen na potencialno bolj tvegane izvajalce.

Izvajanje te revizijske strategije pomeni znatno okrepitev revizijskega osebja Komisije, povečano število revizij in okrepljeno izvajanje postopkov glede rezultatov revizij.

Trenutno se preučujejo načini za poznejšo razširitev okvira kontrole na FP7. Za FP7 so bili že sprejeti ukrepi za izboljšanje kakovosti revizijskega potrjevanja izjav o stroških (glej odstavek 7.17).

Revizijsko potrjevanje izjav o stroških

| 7.14 | Finančna pravila EU zahtevajo, da zahteve za plačilo donacij, ki presegajo določen prag, spremlja revizijsko poročilo ali certifikat (5). Ta zahteva je bila pri zahtevkih za povračilo stroškov, ki ustrezajo določenim merilom, posplošena za šesti okvirni program in nekatere druge programe notranjih politik. Zato mora izjave o stroških potrditi neodvisni revizor oziroma v primeru nekaterih javnih organov pristojni javni uslužbenec. |
| --- | --- |

7.14

Finančna pravila EU zahtevajo, da zahteve za plačilo donacij, ki presegajo določen prag, spremlja revizijsko poročilo ali certifikat (5). Ta zahteva je bila pri zahtevkih za povračilo stroškov, ki ustrezajo določenim merilom, posplošena za šesti okvirni program in nekatere druge programe notranjih politik. Zato mora izjave o stroških potrditi neodvisni revizor oziroma v primeru nekaterih javnih organov pristojni javni uslužbenec.

7.15

| 7.15 | Sodišče je leta 2005 preučilo rabo revizijskih certifikatov pri izjavah o stroških v okviru šestega okvirnega programa (6). Za leto 2006 je Sodišče analiziralo uporabo revizijskih certifikatov na vseh področjih notranjih politik. Delovanje te kontrole je preizkusilo pri 15 transakcijah iz svojega vzorca, revidiranega na kraju samem, za katere je bil predložen certifikat. Sodišče je rezultate svojega preizkušanja primerjalo s certifikatom. Prav tako je pregledalo Komisijina lastna poročila o delovanju kontrole. |
| --- | --- |

Sodišče je leta 2005 preučilo rabo revizijskih certifikatov pri izjavah o stroških v okviru šestega okvirnega programa (6). Za leto 2006 je Sodišče analiziralo uporabo revizijskih certifikatov na vseh področjih notranjih politik. Delovanje te kontrole je preizkusilo pri 15 transakcijah iz svojega vzorca, revidiranega na kraju samem, za katere je bil predložen certifikat. Sodišče je rezultate svojega preizkušanja primerjalo s certifikatom. Prav tako je pregledalo Komisijina lastna poročila o delovanju kontrole.

Revizijski certifikati še ne delujejo kot zanesljiv instrument kontrole

| 7.16 | V devetih od 15 primerov, ki jih je preučilo Sodišče, je revizor, ki je izdal certifikat, izdal mnenje brez pridržka, medtem ko je Sodišče ugotovilo napake s pomembnim finančnim vplivom na izjave o stroških ali sisteme, ki niso v skladu z zahtevami. V štirih od devetih primerov sistemi za računovodenje stroškov dela niso bili v skladu s pogodbenimi določbami. V enem od teh primerov so bili stroški dela precenjeni za več kot 50 %. V dveh drugih primerih je upravičenec uporabil metodo izračunavanja stroškov, ki ni bila v skladu s pogodbenimi določbami. |
| --- | --- |

7.16

V devetih od 15 primerov, ki jih je preučilo Sodišče, je revizor, ki je izdal certifikat, izdal mnenje brez pridržka, medtem ko je Sodišče ugotovilo napake s pomembnim finančnim vplivom na izjave o stroških ali sisteme, ki niso v skladu z zahtevami. V štirih od devetih primerov sistemi za računovodenje stroškov dela niso bili v skladu s pogodbenimi določbami. V enem od teh primerov so bili stroški dela precenjeni za več kot 50 %. V dveh drugih primerih je upravičenec uporabil metodo izračunavanja stroškov, ki ni bila v skladu s pogodbenimi določbami.

| 7.16 | Raziskovalna skupnost generalnih direktoratov se na splošno strinja z ugotovijo Sodišča. Kljub temu pa Komisija meni, da so revizijski certifikati prispevali, da se je raven napak v FP6 v primerjavi s FP5 znižala. |
| --- | --- |

7.16

Raziskovalna skupnost generalnih direktoratov se na splošno strinja z ugotovijo Sodišča. Kljub temu pa Komisija meni, da so revizijski certifikati prispevali, da se je raven napak v FP6 v primerjavi s FP5 znižala.

| 7.17 | Ugotovitve Sodišča so podobne rezultatom Komisijine lastne ocene revizijskih certifikatov, s katero se je ugotovilo, da je delo revizorjev, ki izdajajo certifikate, včasih preveč površinsko in ne zajema primerne količine preizkušanja podatkov, da so potrebne izboljšane smernice za obravnavanje vprašanj upravičenosti in neodvisnosti revizorjev ter da se s tem, da ni obveznega modela revizijskega certifikata in standardnih revizijskih pooblastil, spodbujajo neskladni pristopi. |
| --- | --- |

7.17

Ugotovitve Sodišča so podobne rezultatom Komisijine lastne ocene revizijskih certifikatov, s katero se je ugotovilo, da je delo revizorjev, ki izdajajo certifikate, včasih preveč površinsko in ne zajema primerne količine preizkušanja podatkov, da so potrebne izboljšane smernice za obravnavanje vprašanj upravičenosti in neodvisnosti revizorjev ter da se s tem, da ni obveznega modela revizijskega certifikata in standardnih revizijskih pooblastil, spodbujajo neskladni pristopi.

| 7.17 | Glede ugotovljenih slabosti pri zanesljivosti revizijskih certifikatov za FP6 se je Komisija odzvala tako, da je subjektom za potrjevanje, upravičencem in operativnim oddelkom v okviru Komisije izboljšala podporo. GD INFSO je ustanovil „Kliniko za revizijske certifikate“, ki vključuje osrednje in linijske oddelke, s ciljem zagotoviti enotno ravnanje z revizijskimi certifikati v GD v skladu s pogodbenimi določili. Ti rezultati so dostopni na intranetu GD. |
| --- | --- |

7.17

Glede ugotovljenih slabosti pri zanesljivosti revizijskih certifikatov za FP6 se je Komisija odzvala tako, da je subjektom za potrjevanje, upravičencem in operativnim oddelkom v okviru Komisije izboljšala podporo. GD INFSO je ustanovil „Kliniko za revizijske certifikate“, ki vključuje osrednje in linijske oddelke, s ciljem zagotoviti enotno ravnanje z revizijskimi certifikati v GD v skladu s pogodbenimi določili. Ti rezultati so dostopni na intranetu GD.

Kot je Komisija navedla v svojem odgovoru na odstavek 7.12, je tudi pripravila skupno strategijo naknadnih revizij za FP6, da se poveča zagotovilo v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo odhodkov na večletni osnovi.

Komisija je za FP7 uvedla tri nadaljnje ukrepe za izboljšanje kakovosti revizijskih certifikatov: (1) „dogovorjeni postopki“, ki so sestavljeni iz obveznega niza postopkov in obveznega poročila, ki ga morajo zagotoviti potrditveni revizorji; (2) obvezno potrjevanje metodologije za izračun stroškov za povprečne stroške dela in (3) neobvezno potrjevanje stroškov dela ter metodologij posrednih stroškov. Namen teh ukrepov je zagotoviti, da so pred odobritvijo izplačil metodologije obračunavanja stroškov upravičencev skladne s pogodbenimi določbami.

Zunaj raziskovalnega področja je GD za okolje leta 2004 za program LIFE razvil predlogo za neodvisno zunanje revizijsko poročilo skupaj z jasnimi navodili, ki določajo področje uporabe in cilj revizije za potrjevanje, metodologijo revizij, pristojnost revizorja in pričakovane rezultate revizije.

Predhodni dokumentacijski pregledi izjav o stroških

| 7.18 | Pri vmesnih in končnih plačilih projektom izvaja Komisija pred povračilom prijavljenih odhodkov dokumentacijske preglede izjav o stroških, ki jih predložijo upravičenci. |
| --- | --- |

7.18

Pri vmesnih in končnih plačilih projektom izvaja Komisija pred povračilom prijavljenih odhodkov dokumentacijske preglede izjav o stroških, ki jih predložijo upravičenci.

7.19

| 7.19 | Pri reviziji so bile preučene smernice in postopki, ureditve za poročanje in spremljanje ter izmenjavanje rezultatov dokumentacijskih pregledov v generalnih direktoratih za raziskave (GD RTD), informacijsko družbo in medije (GD INFSO) ter energetiko in promet (GD TREN). Sodišče je preizkusilo delovanje teh pregledov pri 30 plačilih, vključenih v njegov vzorec za preizkušanje podatkov (odstavek 7.3). |
| --- | --- |

Pri reviziji so bile preučene smernice in postopki, ureditve za poročanje in spremljanje ter izmenjavanje rezultatov dokumentacijskih pregledov v generalnih direktoratih za raziskave (GD RTD), informacijsko družbo in medije (GD INFSO) ter energetiko in promet (GD TREN). Sodišče je preizkusilo delovanje teh pregledov pri 30 plačilih, vključenih v njegov vzorec za preizkušanje podatkov (odstavek 7.3).

Izčrpni postopki, toda omejeno spremljanje in izmenjevanje rezultatov

| 7.20 | Vsi revidirani generalni direktorati imajo podrobne pisne smernice in postopke za izvajanje dokumentacijskih pregledov ter uporabljajo standardizirane kontrolne sezname. |
| --- | --- |

7.20

Vsi revidirani generalni direktorati imajo podrobne pisne smernice in postopke za izvajanje dokumentacijskih pregledov ter uporabljajo standardizirane kontrolne sezname.

7.21

| 7.21 | GD RTD in GD TREN uporabljata orodja za spremljanje (preglednice dosežkov – scoreboards) za zagotavljanje združenih informacij o stroških, ki so po pregledih sprejeti ali zavrnjeni, vendar ni analize vrst in stopenj napak, ki bi lahko prispevala k razvijanju strategije kontrol, osnovane na tveganju. |
| --- | --- |

GD RTD in GD TREN uporabljata orodja za spremljanje (preglednice dosežkov – scoreboards) za zagotavljanje združenih informacij o stroških, ki so po pregledih sprejeti ali zavrnjeni, vendar ni analize vrst in stopenj napak, ki bi lahko prispevala k razvijanju strategije kontrol, osnovane na tveganju.

| 7.21 | Komisija se zaveda, da so glavne težave povezane s stroški dela in posrednimi stroški, na tej podlagi pa poskuša razviti in uporabiti strategijo kontrol, osnovano na tveganju. |
| --- | --- |

7.21

Komisija se zaveda, da so glavne težave povezane s stroški dela in posrednimi stroški, na tej podlagi pa poskuša razviti in uporabiti strategijo kontrol, osnovano na tveganju.

| 7.22 | Izmenjavanje rezultatov pregledov med generalnimi direktorati lahko prispeva k povečani učinkovitosti in uspešnosti, na primer z ugotavljanjem skupnih težav in spodbujanjem usklajenega pristopa. Sodišče je ugotovilo, da so si ti trije generalni direktorati le malo prizadevali za izmenjavo informacij o rezultatih njihovih pregledov, tako znotraj generalnih direktoratov kot med njimi. Ker ni podrobnega spremljanja rezultatov pregledov, je izmenjava izkušenj omejena na razprave o metodologiji in splošnih vprašanjih. |
| --- | --- |

7.22

Izmenjavanje rezultatov pregledov med generalnimi direktorati lahko prispeva k povečani učinkovitosti in uspešnosti, na primer z ugotavljanjem skupnih težav in spodbujanjem usklajenega pristopa. Sodišče je ugotovilo, da so si ti trije generalni direktorati le malo prizadevali za izmenjavo informacij o rezultatih njihovih pregledov, tako znotraj generalnih direktoratov kot med njimi. Ker ni podrobnega spremljanja rezultatov pregledov, je izmenjava izkušenj omejena na razprave o metodologiji in splošnih vprašanjih.

| 7.22 | Dokumentacijske kontrole izjav o stroških se v glavnem osredotočajo na formalne vidike. Zato Komisija daje prednost uporabi standardnih postopkov in kontrolnih seznamov, da se zagotovi učinkovitost in uspešnost teh kontrol. Komisija se strinja, da je, ob upoštevanju stroškov in koristi, izmenjava rezultatov teh preverjanj lahko uporabna, zlasti za generalne direktorate s področja raziskav, ki obravnavajo iste ali podobne upravičence. |
| --- | --- |

7.22

Dokumentacijske kontrole izjav o stroških se v glavnem osredotočajo na formalne vidike. Zato Komisija daje prednost uporabi standardnih postopkov in kontrolnih seznamov, da se zagotovi učinkovitost in uspešnost teh kontrol. Komisija se strinja, da je, ob upoštevanju stroškov in koristi, izmenjava rezultatov teh preverjanj lahko uporabna, zlasti za generalne direktorate s področja raziskav, ki obravnavajo iste ali podobne upravičence.

| 7.23 | V treh od 30 pregledanih primerov je Sodišče v izjavah o stroških odkrilo težave, ki bi jih Komisija morala ugotoviti s predhodnimi pregledi. V enem primeru je upravičenec za posredne stroške uporabil neustrezno metodo dodeljevanja. V drugem primeru je Komisija uporabila napačno stopnjo povračila. V nadaljnjem primeru je Komisija od upravičenca zahtevala potrebna dokazila, vendar je bilo plačilo izvršeno, preden jih je prejela. |
| --- | --- |

7.23

V treh od 30 pregledanih primerov je Sodišče v izjavah o stroških odkrilo težave, ki bi jih Komisija morala ugotoviti s predhodnimi pregledi. V enem primeru je upravičenec za posredne stroške uporabil neustrezno metodo dodeljevanja. V drugem primeru je Komisija uporabila napačno stopnjo povračila. V nadaljnjem primeru je Komisija od upravičenca zahtevala potrebna dokazila, vendar je bilo plačilo izvršeno, preden jih je prejela.

| 7.23 | Smernice, vključno s kontrolnimi seznami, so pripravljene in se redno posodabljajo. Usposablja se tudi osebje, da se izboljša učinkovitost kontrol. |
| --- | --- |

7.23

Smernice, vključno s kontrolnimi seznami, so pripravljene in se redno posodabljajo. Usposablja se tudi osebje, da se izboljša učinkovitost kontrol.

Komisijine naknadne revizije računovodskih izkazov

| 7.24 | Komisija izvaja naknadne revizije projektov pri končnih upravičencih po izvršitvi vmesnega ali končnega plačila. Revizije izvajajo enote v generalnih direktoratih, še pogosteje pa jih za Komisijo izvedejo zunanja revizijska podjetja. |
| --- | --- |

7.24

Komisija izvaja naknadne revizije projektov pri končnih upravičencih po izvršitvi vmesnega ali končnega plačila. Revizije izvajajo enote v generalnih direktoratih, še pogosteje pa jih za Komisijo izvedejo zunanja revizijska podjetja.

| 7.24 | Povečalo se je število naknadnih revizij. Pri načrtovanju števila revizij za FP6 bodo upoštevane preostale napake in preučitev stroškov in koristi. |
| --- | --- |

7.24

Povečalo se je število naknadnih revizij. Pri načrtovanju števila revizij za FP6 bodo upoštevane preostale napake in preučitev stroškov in koristi.

| 7.25 | Sodišče je analiziralo podatke o naknadnih revizijah, ki jih je zagotovila Komisija, in pregledalo ureditve za izmenjavanje revizijskih rezultatov med generalnimi direktorati za notranje politike. |
| --- | --- |

7.25

Sodišče je analiziralo podatke o naknadnih revizijah, ki jih je zagotovila Komisija, in pregledalo ureditve za izmenjavanje revizijskih rezultatov med generalnimi direktorati za notranje politike.

Nezadostna pokritost z naknadnimi revizijami

| 7.26 | Leta 2005 je Sodišče kritiziralo znatno zmanjšanje števila Komisijinih naknadnih revizij projektov notranjih politik v primerjavi s prejšnjim letom (7). V letu 2006 se je število revizij povrnilo na ravni izpred leta 2005 (
  tabela 7.2
  ). Vendar delež revidiranih pogodb (2,3 %) še vedno ne zadošča za nadomestitev pomanjkljivosti v drugih elementih nadzornih in kontrolnih sistemov. |
| --- | --- |

7.26

Leta 2005 je Sodišče kritiziralo znatno zmanjšanje števila Komisijinih naknadnih revizij projektov notranjih politik v primerjavi s prejšnjim letom (7). V letu 2006 se je število revizij povrnilo na ravni izpred leta 2005 (
  tabela 7.2
  ). Vendar delež revidiranih pogodb (2,3 %) še vedno ne zadošča za nadomestitev pomanjkljivosti v drugih elementih nadzornih in kontrolnih sistemov.

| 7.26 | Kot je Komisija navedla v Letnem poročilu računskega sodišča za proračunsko leto 2005, se je število naknadnih revizij v letu 2005 zmanjšalo zaradi zamud, do katerih je prišlo z novoimenovanim zunanjim revizijskim podjetjem. Leto 2005 je zato treba obravnavati kot netipično. V letu 2006 je bilo zaključenih 564 naknadnih revizij, kar je več kot v letu 2004 (glej Preglednico 7.2). |
| --- | --- |

7.26

Kot je Komisija navedla v Letnem poročilu računskega sodišča za proračunsko leto 2005, se je število naknadnih revizij v letu 2005 zmanjšalo zaradi zamud, do katerih je prišlo z novoimenovanim zunanjim revizijskim podjetjem. Leto 2005 je zato treba obravnavati kot netipično. V letu 2006 je bilo zaključenih 564 naknadnih revizij, kar je več kot v letu 2004 (glej Preglednico 7.2).

Kot je Komisija navedla v svojem odgovoru na odstavek 7.12, je pripravila skupno strategijo naknadnih revizij za FP6, da se še bolj poveča zagotovilo, pridobljeno pri naknadnih revizijah.

Tabela 7.2 – Naknadne revizije računovodskih izkazov, dokončane med letom 2004 in letom 2006

| Generalni direktorat | Število dokončanih revizij | Število revidiranih pogodb | Število nezaključenih pogodb | Vrednost revidiranih pogodb
  (v milijonih EUR) | Vrednost nezaključenih pogodb
  (v milijonih EUR) | Popravki upravičenih stroškov v korist Komisije, ki so rezultat revizij | % revidiranih pogodb/nezaključenih pogodb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vsi programi | Raziskovalni programi |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Vrednost
  (v milijonih EUR) | % vrednosti revidiranih pogodb | Vrednost
  (v milijonih EUR) | % vrednosti revidiranih pogodb | Vrednost
  (v milijonih EUR) | % vrednosti revidiranih pogodb |
| Kmetijstvo | 5 | 7 | 5 | | | | 6 | 20 | 7 | 245 | 153 | 158 | 16,18 | 22,67 | 13,96 | 42,54 | 35,48 | 36,56 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 1,26 | 9,1 | 2,4 | 13,1 | 4,4 |
| Izobraževanje in kultura (8) | 75 | 77 | 104 | | | | 80 | 77 | 104 | 15 884 | 11 748 | 13 222 | 24,10 | 48,28 | 15,56 | 740,30 | 570,46 | 670,97 | 7,80 | 32,4 | 3,66 | 7,6 | 1,92 | 12,3 | 0,5 | 0,7 | 0,8 |
| Zaposlovanje in socialne zadeve | 25 | 33 | 31 | | | | 27 | 37 | 35 | 1 639 | 1 553 | 1 485 | 11,53 | 14,47 | 14,93 | 139,56 | 131,11 | 186,67 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 0,37 | 2,5 | 1,6 | 2,4 | 2,4 |
| Okolje | 42 | 44 | 25 | | | | 73 | 49 | 25 | 1 748 | 1 774 | 1 761 | 35,07 | 68,60 | 33,45 | 385,87 | 431,30 | 478,20 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 1,41 | 4,2 | 4,2 | 2,8 | 1,4 |
| Pravosodje, svoboda in varnost | 8 | 11 | 11 | | | | 47 | 46 | 54 | 901 | 1 055 | 426 | 28,60 | 17,90 | 7,43 | 117,00 | 177,00 | 35,25 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 0,08 | 1,1 | 5,2 | 4,4 | 12,7 |
| Zdravje in varstvo potrošnikov | 8 | 7 | 6 | | | | 12 | 7 | 6 | 522 | 476 | 478 | 6,29 | 5,34 | 17,14 | 153,90 | 165,58 | 183,73 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 0,04 | 0,2 | 2,3 | 1,5 | 1,3 |
| Energetika in promet (9) | 54 | 16 | 69 | 53 | 7 | 59 | 81 | 20 | 100 | 1 077 | 1 099 | 1 166 | 87,09 | 21,49 | 66,48 | 689,41 | 899,46 | 929,55 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 5,47 | 8,2 | 7,5 | 1,8 | 8,6 |
| Podjetništvo in industrija | 43 | 8 | 52 | 34 | 1 | 44 | 64 | 8 | 69 | 1 684 | 1 672 | 2 369 | 38,12 | 22,28 | 28,66 | 221,96 | 305,75 | 1 179,00 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 0,64 | 2,2 | 3,8 | 0,5 | 2,9 |
| Ribištvo in pomorske zadeve | 18 | 11 | 4 | 15 | 7 | | 41 | 29 | 27 | 238 | 239 | 215 | 12,23 | 50,25 | 97,51 | 270,01 | 174,51 | 203,30 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 0,10 | 0,1 | 17,2 | 12,1 | 12,6 |
| Informacijska družba in mediji | 95 | 30 | 84 | 93 | 30 | 80 | 230 | 72 | 196 | 2 320 | 5 727 | 1 810 | 115,37 | 32,61 | 79,45 | 1 745,00 | 2 030,00 | 2 004,00 | 8,20 | 7,1 | 4,71 | 14,4 | 6,42 | 8,1 | 9,9 | 1,3 | 10,8 |
| Raziskave | 118 | 23 | 173 | 118 | 23 | 151 | 167 | 35 | 198 | 7 696 | 8 906 | 12 070 | 263,40 | 38,25 | 58,68 | 3 451,39 | 5 032,43 | 6 663,85 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 3,47 | 5,9 | 2,2 | 0,4 | 1,6 |
| Skupaj | 491 | 267 | 564 | 313 | 68 | 334 | 828 | 400 | 821 | 33 954 | 34 402 | 35 160 | 637,99 | 342,15 | 433,24 | 7 956,94 | 9 953,07 | 12 571,08 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 21,19 | 4,9 | 2,4 | 1,2 | 2,3 |

Generalni direktorat

Število dokončanih revizij

Število revidiranih pogodb

Število nezaključenih pogodb

Vrednost revidiranih pogodb

(v milijonih EUR)

Vrednost nezaključenih pogodb

(v milijonih EUR)

Popravki upravičenih stroškov v korist Komisije, ki so rezultat revizij

% revidiranih pogodb/nezaključenih pogodb

Vsi programi

Raziskovalni programi

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Vrednost

(v milijonih EUR)

% vrednosti revidiranih pogodb

Vrednost

(v milijonih EUR)

% vrednosti revidiranih pogodb

Vrednost

(v milijonih EUR)

% vrednosti revidiranih pogodb

Kmetijstvo

5

7

5

6

20

7

245

153

158

16,18

22,67

13,96

42,54

35,48

36,56

0,00

0,0

1,68

7,4

1,26

9,1

2,4

13,1

4,4

Izobraževanje in kultura (8)

75

77

104

80

77

104

15 884

11 748

13 222

24,10

48,28

15,56

740,30

570,46

670,97

7,80

32,4

3,66

7,6

1,92

12,3

0,5

0,7

0,8

Zaposlovanje in socialne zadeve

25

33

31

27

37

35

1 639

1 553

1 485

11,53

14,47

14,93

139,56

131,11

186,67

0,19

1,7

0,37

2,6

0,37

2,5

1,6

2,4

2,4

Okolje

42

44

25

73

49

25

1 748

1 774

1 761

35,07

68,60

33,45

385,87

431,30

478,20

1,18

3,4

0,47

0,7

1,41

4,2

4,2

2,8

1,4

Pravosodje, svoboda in varnost

8

11

11

47

46

54

901

1 055

426

28,60

17,90

7,43

117,00

177,00

35,25

2,53

8,8

1,10

6,1

0,08

1,1

5,2

4,4

12,7

Zdravje in varstvo potrošnikov

8

7

6

12

7

6

522

476

478

6,29

5,34

17,14

153,90

165,58

183,73

0,36

5,8

0,27

5,1

0,04

0,2

2,3

1,5

1,3

Energetika in promet (9)

54

16

69

53

7

59

81

20

100

1 077

1 099

1 166

87,09

21,49

66,48

689,41

899,46

929,55

9,95

1,8

0,85

0,0

5,47

8,2

7,5

1,8

8,6

Podjetništvo in industrija

43

8

52

34

1

44

64

8

69

1 684

1 672

2 369

38,12

22,28

28,66

221,96

305,75

1 179,00

1,00

2,6

1,38

6,2

0,64

2,2

3,8

0,5

2,9

Ribištvo in pomorske zadeve

18

11

4

15

7

41

29

27

238

239

215

12,23

50,25

97,51

270,01

174,51

203,30

1,16

9,5

1,39

2,8

0,10

0,1

17,2

12,1

12,6

Informacijska družba in mediji

95

30

84

93

30

80

230

72

196

2 320

5 727

1 810

115,37

32,61

79,45

1 745,00

2 030,00

2 004,00

8,20

7,1

4,71

14,4

6,42

8,1

9,9

1,3

10,8

Raziskave

118

23

173

118

23

151

167

35

198

7 696

8 906

12 070

263,40

38,25

58,68

3 451,39

5 032,43

6 663,85

2,79

1,1

0,72

1,9

3,47

5,9

2,2

0,4

1,6

Skupaj

491

267

564

313

68

334

828

400

821

33 954

34 402

35 160

637,99

342,15

433,24

7 956,94

9 953,07

12 571,08

35,16

5,5

16,59

4,8

21,19

4,9

2,4

1,2

2,3

| 7.27 | Raziskovalni projekti, ki jih upravlja GD RTD, predstavljajo več kot polovico vrednosti nezaključenih pogodb v letu 2006. Sodišče je že opozorilo, da peti okvirni program (1998 do 2002) ni bil zadostno pokrit z naknadnimi revizijami GD RTD (10). Tudi Komisijina služba za notranjo revizijo (IAS) je ugotovila, da sta bili za šesti okvirni program (2002 do 2006) v letu 2005 izvedeni samo dve reviziji, v letu 2006 pa je pokritost z revizijami ostala nezadostna glede na osnovna tveganja, povezana z raziskovalnimi projekti. |
| --- | --- |

7.27

Raziskovalni projekti, ki jih upravlja GD RTD, predstavljajo več kot polovico vrednosti nezaključenih pogodb v letu 2006. Sodišče je že opozorilo, da peti okvirni program (1998 do 2002) ni bil zadostno pokrit z naknadnimi revizijami GD RTD (10). Tudi Komisijina služba za notranjo revizijo (IAS) je ugotovila, da sta bili za šesti okvirni program (2002 do 2006) v letu 2005 izvedeni samo dve reviziji, v letu 2006 pa je pokritost z revizijami ostala nezadostna glede na osnovna tveganja, povezana z raziskovalnimi projekti.

| 7.27 | O teh težavah se poroča v letnih poročilih o delu generalnih direktoratov in v sinteznem poročilu Komisije. Sprejeti so že bili ukrepi, da se ta položaj popravi in da v prihodnje ne bi prihajalo do podobnih težav. |
| --- | --- |

7.27

O teh težavah se poroča v letnih poročilih o delu generalnih direktoratov in v sinteznem poročilu Komisije. Sprejeti so že bili ukrepi, da se ta položaj popravi in da v prihodnje ne bi prihajalo do podobnih težav.

Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 7.12.

| 7.28 | Enako kot pri predhodnih dokumentacijskih pregledih lahko izmenjavanje rezultatov naknadnih pregledov poveča njihovo učinkovitost in uspešnost. Sodišče je ugotovilo, da generalni direktorati, ki upravljajo odhodke za raziskave (11), delijo revizijske rezultate, čeprav nimajo pisnih postopkov. Drugi revidirani generalni direktorati za notranje politike (12) rezultatov ne sporočajo sistematično drugim generalnim direktoratom in niso vzpostavili nobenih postopkov. Novembra 2006 je Komisija uvedla sistem sledenja revizijam (audit tracking system), da bi omogočila evidentiranje rezultatov revizij, ki jih izvajajo vsi oddelki Komisije, v centralni zbirki podatkov, dostopni vsem generalnim direktoratom. Sodišče je preučilo uporabo orodja v generalnih direktoratih za raziskovanje in ugotovilo, da ga uporablja samo GD ENTR. |
| --- | --- |

7.28

Enako kot pri predhodnih dokumentacijskih pregledih lahko izmenjavanje rezultatov naknadnih pregledov poveča njihovo učinkovitost in uspešnost. Sodišče je ugotovilo, da generalni direktorati, ki upravljajo odhodke za raziskave (11), delijo revizijske rezultate, čeprav nimajo pisnih postopkov. Drugi revidirani generalni direktorati za notranje politike (12) rezultatov ne sporočajo sistematično drugim generalnim direktoratom in niso vzpostavili nobenih postopkov. Novembra 2006 je Komisija uvedla sistem sledenja revizijam (audit tracking system), da bi omogočila evidentiranje rezultatov revizij, ki jih izvajajo vsi oddelki Komisije, v centralni zbirki podatkov, dostopni vsem generalnim direktoratom. Sodišče je preučilo uporabo orodja v generalnih direktoratih za raziskovanje in ugotovilo, da ga uporablja samo GD ENTR.

| 7.28 | Generalni direktorati za raziskave rezultate revizij sistematično izmenjujejo. Načela delitve rezultatov revizij so določena v skupni revizijski strategiji za FP6. Ta načela trenutno naprej razvija posebna delovna skupina. |
| --- | --- |

7.28

Generalni direktorati za raziskave rezultate revizij sistematično izmenjujejo. Načela delitve rezultatov revizij so določena v skupni revizijski strategiji za FP6. Ta načela trenutno naprej razvija posebna delovna skupina.

Večja revizijska pokritost, ki je cilj revizijske strategije, zahteva, da se rezultati revizij o sistemskih napakah izvajajo za nerevidirane projekte v GD-jih. V tem smislu je pomembna sistematska in dosledna izmenjava rezultatov revizij. GD-ji za raziskave dajejo temu prednost.

Nov sistem Skupnosti za sledenje revizijam omogoča povezovanje informacij o revizijah z dokumenti pravne osebe ustreznega upravičenca v računovodskem sistemu Komisije. Po njegovi uvedbi proti koncu leta 2006 se podatki o revizijah postopoma vnašajo v sistem, vključno s pomočjo vmesnika iz obstoječih posebnih revizijskih zbirk podatkov v GD.

Nadaljnje ukrepanje na podlagi prejšnjih opažanj

| 7.29 | Rezultati nadaljnjega ukrepanja, ki ga je spremljalo Sodišče po prejšnjih opažanjih v zadnjih izjavah o zanesljivosti, so v 
  Prilogi 7.1
  . Opažanja zadevajo nezadostno pokritost s Komisijinimi naknadnimi revizijami, Komisijine zamude pri plačilih upravičencem in njene nezadostne preglede upravljavskih in kontrolnih sistemov nacionalnih upravljavskih organov za izobraževalne in kulturne projekte. |
| --- | --- |

7.29

Rezultati nadaljnjega ukrepanja, ki ga je spremljalo Sodišče po prejšnjih opažanjih v zadnjih izjavah o zanesljivosti, so v 
  Prilogi 7.1
  . Opažanja zadevajo nezadostno pokritost s Komisijinimi naknadnimi revizijami, Komisijine zamude pri plačilih upravičencem in njene nezadostne preglede upravljavskih in kontrolnih sistemov nacionalnih upravljavskih organov za izobraževalne in kulturne projekte.

| 7.29 | Glej odgovore Komisije v Prilogi 7.1. |
| --- | --- |

7.29

Glej odgovore Komisije v Prilogi 7.1.

Zaključek

| 7.30 | Sodišče je z revizijo ugotovilo pomembno stopnjo napak pri plačilih upravičencem. Komisijini nadzorni in kontrolni sistemi ne zmanjšujejo dovolj pripadajočega tveganja, da se povrnejo previsoko prijavljeni stroški. |
| --- | --- |

7.30

Sodišče je z revizijo ugotovilo pomembno stopnjo napak pri plačilih upravičencem. Komisijini nadzorni in kontrolni sistemi ne zmanjšujejo dovolj pripadajočega tveganja, da se povrnejo previsoko prijavljeni stroški.

| 7.30 | Komisija še naprej izboljšuje svoje kontrolne sisteme v okviru akcijskega načrta za integriran okvir kontrole. Uveden je bil večletni pristop k zmanjševanju tveganja, vključenega v povračilo previsokih prijavljenih stroškov, vključno z znatnim povečanjem števila naknadnih revizij (glej odgovor na odstavek 7.12). |
| --- | --- |

7.30

Komisija še naprej izboljšuje svoje kontrolne sisteme v okviru akcijskega načrta za integriran okvir kontrole. Uveden je bil večletni pristop k zmanjševanju tveganja, vključenega v povračilo previsokih prijavljenih stroškov, vključno z znatnim povečanjem števila naknadnih revizij (glej odgovor na odstavek 7.12).

| 7.31 | Izboljševanje finančnega upravljanja notranjih politik predstavlja velik izziv. Po eni strani so za sistem potrebne ureditve, ki zadovoljivo ščitijo finančne interese Skupnosti in zagotavljajo, da so bila sredstva porabljena za predviden namen, po drugi strani pa morajo biti ureditve finančne kontrole sorazmerne in realistično zasnovane. Sistem ob zdajšnjem delovanju še ni „pregleden, trden in enostaven“ (13). |
| --- | --- |

7.31

Izboljševanje finančnega upravljanja notranjih politik predstavlja velik izziv. Po eni strani so za sistem potrebne ureditve, ki zadovoljivo ščitijo finančne interese Skupnosti in zagotavljajo, da so bila sredstva porabljena za predviden namen, po drugi strani pa morajo biti ureditve finančne kontrole sorazmerne in realistično zasnovane. Sistem ob zdajšnjem delovanju še ni „pregleden, trden in enostaven“ (13).

| 7.31 | Komisija se strinja z oceno Sodišča, da so na področju finančnega poslovodenja notranjih politik potrebne nadaljnje izboljšave. Skupna strategija Komisije o naknadnih strategijah na raziskovalnem področju je namenjena zagotavljanju, da se raven „preostalih“ (neodkritih) napak zniža na sprejemljivo raven. |
| --- | --- |

7.31

Komisija se strinja z oceno Sodišča, da so na področju finančnega poslovodenja notranjih politik potrebne nadaljnje izboljšave. Skupna strategija Komisije o naknadnih strategijah na raziskovalnem področju je namenjena zagotavljanju, da se raven „preostalih“ (neodkritih) napak zniža na sprejemljivo raven.

Priporočila

| 7.32 | Večina odhodkov za notranje politike se trenutno uporablja za povračilo zahtevkov za povračilo stroškov, ki so jih prijavili upravičenci, vključno z ustrezno utemeljenimi stroški za čas, porabljen za projekte ali ukrepe. Če naj tak sistem deluje uspešno, mora Komisija sprejeti naslednje ukrepe: |
| --- | --- |

7.32

Večina odhodkov za notranje politike se trenutno uporablja za povračilo zahtevkov za povračilo stroškov, ki so jih prijavili upravičenci, vključno z ustrezno utemeljenimi stroški za čas, porabljen za projekte ali ukrepe. Če naj tak sistem deluje uspešno, mora Komisija sprejeti naslednje ukrepe:

| 7.32 | |
| --- | --- |

7.32

| — | poenostaviti in pojasniti pravila za izračunavanje stroškov in poročanje o njih s strani upravičencev (odstavki 7.8 do 7.11), |
| --- | --- |

—

poenostaviti in pojasniti pravila za izračunavanje stroškov in poročanje o njih s strani upravičencev (odstavki 7.8 do 7.11),

| — | Pravila FP7 za udeležbo in vzorec sporazuma o donacijah, ki ga je Komisija sprejela 10. aprila 2007, so pomembna poenostavitev v primerjavi s prejšnjimi okvirnimi programi. Namen „Vodiča za upravičence“, ki vključuje zlasti „Vodič o finančnih zadevah“ ter smernic za poročanje, je prispevati k temu, da upravičenci bolje razumejo pravila.
  Namen mehanizma za upravičence, ki sodelujejo v več projektih, za predhodno potrjevanje njihovih metodologij za izračun povprečnih stroškov dela in režijskih stroškov je povečati zanesljivost in točnost njihovih zahtevkov za povračilo stroškov ter hkrati pomemben korak proti poenostavitvi. Poleg tega povečuje pravno varnost tako za upravičence kot za Komisijo in zmanjšuje tveganja, povezana s tem pomembnim virom napak. |
| --- | --- |

—

Pravila FP7 za udeležbo in vzorec sporazuma o donacijah, ki ga je Komisija sprejela 10. aprila 2007, so pomembna poenostavitev v primerjavi s prejšnjimi okvirnimi programi. Namen „Vodiča za upravičence“, ki vključuje zlasti „Vodič o finančnih zadevah“ ter smernic za poročanje, je prispevati k temu, da upravičenci bolje razumejo pravila.

Namen mehanizma za upravičence, ki sodelujejo v več projektih, za predhodno potrjevanje njihovih metodologij za izračun povprečnih stroškov dela in režijskih stroškov je povečati zanesljivost in točnost njihovih zahtevkov za povračilo stroškov ter hkrati pomemben korak proti poenostavitvi. Poleg tega povečuje pravno varnost tako za upravičence kot za Komisijo in zmanjšuje tveganja, povezana s tem pomembnim virom napak.

| — | zagotoviti navodila revizorjem, ki izdajajo certifikate, o merilih za upravičenost in računovodskih zahtevah, povezanih s financiranjem donacij EU, predlagati obvezni model revizijskega certifikata in pojasniti revizijska pooblastila (odstavki 7.14 do 7.17), |
| --- | --- |

—

zagotoviti navodila revizorjem, ki izdajajo certifikate, o merilih za upravičenost in računovodskih zahtevah, povezanih s financiranjem donacij EU, predlagati obvezni model revizijskega certifikata in pojasniti revizijska pooblastila (odstavki 7.14 do 7.17),

| — | Komisija izdeluje spletno stran, namenjeno naknadnim revizijam, da se zagotovijo lahek dostop do informacij ter smernice o upravičenosti stroškov in vprašanjih potrjevanja.
  Za FP7 je Komisija razvila revizijsko potrjevanje na podlagi „dogovorjenih postopkov“. Zato morajo revizorji, ki izvajajo potrjevanje, izvesti niz obveznih postopkov in poročati v obveznem modelu. |
| --- | --- |

—

Komisija izdeluje spletno stran, namenjeno naknadnim revizijam, da se zagotovijo lahek dostop do informacij ter smernice o upravičenosti stroškov in vprašanjih potrjevanja.

Za FP7 je Komisija razvila revizijsko potrjevanje na podlagi „dogovorjenih postopkov“. Zato morajo revizorji, ki izvajajo potrjevanje, izvesti niz obveznih postopkov in poročati v obveznem modelu.

| — | izboljšati svoje dokumentacijske preglede izjav o stroških z boljšim spremljanjem napak in povečanim izmenjavanjem rezultatov pregledov (odstavki 7.18 do 7.23), |
| --- | --- |

—

izboljšati svoje dokumentacijske preglede izjav o stroških z boljšim spremljanjem napak in povečanim izmenjavanjem rezultatov pregledov (odstavki 7.18 do 7.23),

| — | Komisija stalno pregleduje in posodablja kontrolne sezname, da se izboljša kakovost predhodnih dokumentacijskih pregledov. Ob upoštevanju preučitve stroškov in koristi bodo sprejeti nadaljnji ukrepi za izmenjavo rezultatov pregledov. |
| --- | --- |

—

Komisija stalno pregleduje in posodablja kontrolne sezname, da se izboljša kakovost predhodnih dokumentacijskih pregledov. Ob upoštevanju preučitve stroškov in koristi bodo sprejeti nadaljnji ukrepi za izmenjavo rezultatov pregledov.

| — | izvesti primerno število naknadnih revizij zaradi obravnavanja tveganj za zakonitost in pravilnost odhodkov ter zagotoviti boljše notranje širjenje rezultatov revizij (odstavki 7.24 do 7.28), |
| --- | --- |

—

izvesti primerno število naknadnih revizij zaradi obravnavanja tveganj za zakonitost in pravilnost odhodkov ter zagotoviti boljše notranje širjenje rezultatov revizij (odstavki 7.24 do 7.28),

| — | Komisija povečuje število naknadnih revizij, vključno s pomočjo izvajanja skupne strategije naknadnih revizij za FP6, kakor je navedeno v odgovoru na odstavek 7.12. Izvaja se tudi nov integriran informacijski sistem, ki naj bi zagotovil boljše širjenje rezultatov revizij. |
| --- | --- |

—

Komisija povečuje število naknadnih revizij, vključno s pomočjo izvajanja skupne strategije naknadnih revizij za FP6, kakor je navedeno v odgovoru na odstavek 7.12. Izvaja se tudi nov integriran informacijski sistem, ki naj bi zagotovil boljše širjenje rezultatov revizij.

| — | spoštovati roke za plačila, določene v Finančni uredbi (odstavek 7.29 in
  Priloga 7.1
  ), |
| --- | --- |

—

spoštovati roke za plačila, določene v Finančni uredbi (odstavek 7.29 in
  Priloga 7.1
  ),

| — | Komisija si še naprej prizadeva zmanjšati zamude pri plačilih, glej Prilogo 7.1. |
| --- | --- |

—

Komisija si še naprej prizadeva zmanjšati zamude pri plačilih, glej Prilogo 7.1.

| — | nadalje ukrepati na podlagi svojih revizij upravljavskih in kontrolnih sistemov nacionalnih agencij, ki upravljajo izobraževalne in kulturne projekte, ter zagotoviti, da se izvedejo zadostni pregledi na kraju samem (odstavek 7.29 in
  Priloga 7.1
  ). |
| --- | --- |

—

nadalje ukrepati na podlagi svojih revizij upravljavskih in kontrolnih sistemov nacionalnih agencij, ki upravljajo izobraževalne in kulturne projekte, ter zagotoviti, da se izvedejo zadostni pregledi na kraju samem (odstavek 7.29 in
  Priloga 7.1
  ).

| — | GD EAC izvaja izboljšan sistem po sprejetju nove generacije programov na področju izobraževanja, usposabljanja in mladine. S programi je zagotovljeno, da se v zvezi s spoštovanjem postopkov in mehanizmov notranje kontrole izvaja izčrpen niz preverjanj in kontrol, s čimer se zagotovi in preveri zakonitost in pravilnost transakcij in upravičenost dejavnosti. |
| --- | --- |

—

GD EAC izvaja izboljšan sistem po sprejetju nove generacije programov na področju izobraževanja, usposabljanja in mladine. S programi je zagotovljeno, da se v zvezi s spoštovanjem postopkov in mehanizmov notranje kontrole izvaja izčrpen niz preverjanj in kontrol, s čimer se zagotovi in preveri zakonitost in pravilnost transakcij in upravičenost dejavnosti.

| 7.33 | Vendar Sodišče ponavlja svoje priporočilo, da je treba nadaljevati s prizadevanji za poenostavitev pravil, ki veljajo za te programe, širše uporabljati financiranje s povprečninami, kjer je to mogoče, ter preiti na sistem financiranja, ki temelji na rezultatih (14). |
| --- | --- |

7.33

Vendar Sodišče ponavlja svoje priporočilo, da je treba nadaljevati s prizadevanji za poenostavitev pravil, ki veljajo za te programe, širše uporabljati financiranje s povprečninami, kjer je to mogoče, ter preiti na sistem financiranja, ki temelji na rezultatih (14).

| 7.33 | Nadaljnja poenostavitev v okviru obstoječega zakonskega okvira je ena od prednostnih nalog Komisije. |
| --- | --- |

7.33

Nadaljnja poenostavitev v okviru obstoječega zakonskega okvira je ena od prednostnih nalog Komisije.

Glede poenostavitve pravil za povračilo stroškov in zlasti uporabe povprečnin je Komisija 4. junija 2007 sprejela uporabo povprečnin za države, partnerice v mednarodnem sodelovanju v okviru sporazumov o donacijah za posredne aktivnosti, zaključene na podlagi FP7.

POSEBNA POROČILA, OBJAVLJENA PO ZADNJEM LETNEM POROČILU

| 7.34 | Posebno poročilo št. 3/2007 o vodenju Evropskega sklada za begunce (2000–2004). |
| --- | --- |

7.34

Posebno poročilo št. 3/2007 o vodenju Evropskega sklada za begunce (2000–2004).

(1)  Toda upravljanje nekaterih programov, kot sta Evropski sklad za begunce in schengenski vir, deli z državami članicami. Upravljanje delov programov Socrates, Leonardo in Mladina (Youth) Komisija prenese na nacionalne agencije (kar zajema približno 70 % proračuna Generalnega direktorata za izobraževanje in kulturo).

---

(2)  32 za šesti okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, 5 za skupno podjetje Galileo, 4 za vseevropsko prometno omrežje, 4 za Socrates ter 13 drugih.

(3)  17 za peti okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, 28 za šesti okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, 2 za vseevropsko prometno omrežje, 1 za eTEN, 4 za LIFE, 2 za Leonardo, 2 za Socrates, 1 za MEDIA ter 35 drugih (npr. plačila uslužbencem in strokovnjakom).

(4)  Odstavki 50 do 53 Mnenja št. 2/2004.

(5)  Člen 180 podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti.

(6)  Odstavki 7.15 do 7.17 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

(7)  Odstavka 7.19 in 7.20 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

(8)  Vključno z Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo.

(9)  Brez projektov za vseevropsko prometno omrežje.

(10)  Odstavek 6.20 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 in odstavek 7.20 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

(11)  Raziskave; energetika in promet; informacijska družba in mediji; podjetništvo in industrija.

(12)  Pravosodje, svoboda in varnost; okolje; izobraževanje in kultura; zdravje in varstvo potrošnikov.

(13)  Odstavek 94 Mnenja št. 1/2006.

(14)  Glej odstavka 7.8 in 7.29 Letnega poročila za proračunsko leto 2005 ter odstavke 58 do 61 Mnenja št. 1/2006.

PRILOGA 7.1

Nadaljnje ukrepanje na podlagi ključnih opažanj v izjavi o zanesljivosti

| Opažanje Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Nezadostna pokritost s Komisijinimi naknadnimi revizijami |
| Komisija vedno znova ne dosega svojega cilja revidiranja 10 % izvajalcev (upravičencev) petega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj. Sodišče je ugotovilo neupravičene zamude pri zaključevanju revizij, temu sledečemu poročanju Komisiji o ugotovitvah ter pri Komisijinem uvajanju s tem povezanih postopkov za izterjavo.
  Komisija še ni določila konkretnega revizijskega cilja za šesti okvirni program.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2003, odstavki 6.27 do 6.33 in Priloga 6.1; Letno poročilo za proračunsko leto 2004, odstavki 6.18 do 6.24 in Priloga 6.1; Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavki 7.18 do 7.23). | Za šesti okvirni program je Komisija razvila posebno revizijsko strategijo, ki temelji na podrobni analizi populacije upravičencev. Komisija bo razširila sistemske ugotovitve na vse pogodbe najpomembnejših upravičencev. | Komisija bi morala zagotoviti primerno pokritost s pregledi na osnovi skladne strategije, ki bi vključevala največje upravičence, za druge upravičence pa vzorec na podlagi tveganja.
  Skupna revizijska strategija za šesti okvirni program, ki jo izvaja Komisija, je trdna osnova za obravnavanje težav, ki jih je ugotovilo Sodišče. | Komisija ugotavlja, da je po mnenju Sodišča skupna revizijska strategija za FP6 trdna podlaga za obravnavanje ugotovljenih problemov.


  Komisija je tudi odločila, da bo znatno okrepila funkcije naknadne revizije. Zaradi teh ukrepov se bo raven pokritosti z revizijami povečala.


  GD EAC znova preučuje revizijsko strategijo in pri tem ustrezno upošteva priporočila Sodišča. |
| 2.   Ponovno pozna plačila Komisije |
| Pri velikem deležu primerov so v generalnih direktoratih, odgovornih za notranje politike, ki jih revidira Sodišče (generalni direktorati RTD, INFSO, TREN in ENTR), nastale neupravičene zamude pri izvrševanju plačil upravičencem, kar je privedlo do neskladnosti z roki za izvrševanje odhodkov, določenimi v Finančni uredbi. Sodišče je ugotovilo, da GD EAC nima nobenih zanesljivih upravljavskih informacij o svojih poznih plačilih.
  Leta 2005 je bilo 11 od 69 plačil za notranje politike, ki jih je revidiralo Sodišče, izvršenih z zamudo (tj. 16 %). Za leto 2006 je Sodišče ugotovilo pozna plačila v 21 od 113 primerov (tj. 18,6 %).
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2003, odstavek 6.22; Letno poročilo za proračunsko leto 2004, odstavek 6.27; Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavek 7.10). | GD RTD je uskladil metodo evidentiranja časa za plačila ter spremenil svojo shemo poročanja. Za težavno področje plačil strokovnjakom je Generalni direktorat sprejel poseben akcijski načrt.
  GD INFSO je izboljšal svoje upravljavske informacije o poznih plačilih in uvedel redna usposabljanja za skrajševanje časa plačil.
  GD TREN je uvedel sistematičen pregled rokov za plačila, izboljšal spremljanje zamud ter povečal notranjo komunikacijo glede poznih plačil.
  GD ENTR zdaj skrbno spremlja čas, ki je potreben za plačila, in je uvedel ukrepe za ozaveščanje, ki jih vodijo njegove finančne enote.
  GD EAC čaka, da bo uveden njegov novi sistem računovodenja, preden bo začel spremljati pozna plačila. | Generalni direktorati bi morali še naprej razvijati pobude, uvedene v letu 2006, katerih namen je, da se odpravi težava poznih plačil. Izmenjava izkušenj med generalnimi direktorati bi lahko pomagala ugotoviti skupna vprašanja ter razviti učinkovitejše in uspešnejše kontrole. | Komisija nadaljuje s prizadevanji za zmanjšanje problema zamud pri plačilih. GD postopoma vzpostavljajo proaktivna poročila o upravljanju, da se poveča spremljanje plačilnih rokov. Razvijajo in izvajajo se kazalci uspešnosti. |
| 3.   Nezadostni Komisijini pregledi upravljavskih in kontrolnih sistemov nacionalnih upravljavskih organov (nacionalnih agencij) za izobraževalne in kulturne projekte |
| Komisija ni izpolnila zahteve iz Finančne uredbe o izvedbi pregledov upravljavskih in kontrolnih sistemov nacionalnih agencij, preden se jim zaupa izvajanje ukrepov Skupnosti.
  Revizije sistemov, ki jih je izvedla Komisija, niso vključevale pregledov projektov na kraju samem, s čimer je bilo omejeno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij. Revizijska poročila so vsebovala več pomanjkljivosti, kot so neprimerna ali nedosledna razvrstitev ugotovitev po pomembnosti, pa tudi nezadostni ukrepi za popravljanje ugotovljenih pomanjkljivosti.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavki 7.24 do 7.27). | GD EAC je v letu 2006 nadaljeval svoj program revizij sistemov, iz katerega je bilo ob koncu marca 2007 dokončanih 96 od 99 načrtovanih revizij.
  Seznam nalog zunanjega pogodbenega revizorja je bil razširjen tako, da vključuje preglede na kraju samem. Poskusni ukrep za takšne preglede je bil sprožen za program poklicnega usposabljanja Leonardo da Vinci, toda do konca leta 2006 je bil dosežen le omejen napredek.
  O vsebini revizijskih poročil se je razpravljalo z revizorjem, da bi se oblikovalo enotno stališče. | GD EAC bi moral uvesti sistematično nadaljnje ukrepanje na podlagi revizijskih poročil in razviti splošni pregled nad rezultati revizij, vključno z jasno ugotovitvijo stopenj napak, ki vplivajo na projekte. | GD EAC je do junija 2007 zaključil vse revizije sistema, razen ene; ostalo je samo še končno sprejetje enega poročila. Pripravljene so bile sklepne ugotovitve, ki so se upoštevale pred sklenitvijo pogodb z nacionalnimi agencijami za nove programe. Pripravlja se vrsta naknadnih revizij, ki bodo opravljene v letu 2007.


  Glede izvajanja novih programov se zahteve finančne uredbe spoštuje tako, da Komisija analizira in potrdi predhodne izjave o zanesljivosti, ki jih izdajo nacionalni organi preden Komisija z nacionalnimi organi stopi v pogodbeni odnos. Kjer je to ustrezno, analiza upošteva ugotovitve revizije. Nacionalni organi bodo izdali tudi letne naknadne izjave o zanesljivosti o uporabi sredstev v preteklem letu. |

Opažanje Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče

Odgovor Komisije

Nezadostna pokritost s Komisijinimi naknadnimi revizijami

Komisija vedno znova ne dosega svojega cilja revidiranja 10 % izvajalcev (upravičencev) petega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj. Sodišče je ugotovilo neupravičene zamude pri zaključevanju revizij, temu sledečemu poročanju Komisiji o ugotovitvah ter pri Komisijinem uvajanju s tem povezanih postopkov za izterjavo.

Komisija še ni določila konkretnega revizijskega cilja za šesti okvirni program.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2003, odstavki 6.27 do 6.33 in Priloga 6.1; Letno poročilo za proračunsko leto 2004, odstavki 6.18 do 6.24 in Priloga 6.1; Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavki 7.18 do 7.23).

Za šesti okvirni program je Komisija razvila posebno revizijsko strategijo, ki temelji na podrobni analizi populacije upravičencev. Komisija bo razširila sistemske ugotovitve na vse pogodbe najpomembnejših upravičencev.

Komisija bi morala zagotoviti primerno pokritost s pregledi na osnovi skladne strategije, ki bi vključevala največje upravičence, za druge upravičence pa vzorec na podlagi tveganja.

Skupna revizijska strategija za šesti okvirni program, ki jo izvaja Komisija, je trdna osnova za obravnavanje težav, ki jih je ugotovilo Sodišče.

Komisija ugotavlja, da je po mnenju Sodišča skupna revizijska strategija za FP6 trdna podlaga za obravnavanje ugotovljenih problemov.

Komisija je tudi odločila, da bo znatno okrepila funkcije naknadne revizije. Zaradi teh ukrepov se bo raven pokritosti z revizijami povečala.

GD EAC znova preučuje revizijsko strategijo in pri tem ustrezno upošteva priporočila Sodišča.

Ponovno pozna plačila Komisije

Pri velikem deležu primerov so v generalnih direktoratih, odgovornih za notranje politike, ki jih revidira Sodišče (generalni direktorati RTD, INFSO, TREN in ENTR), nastale neupravičene zamude pri izvrševanju plačil upravičencem, kar je privedlo do neskladnosti z roki za izvrševanje odhodkov, določenimi v Finančni uredbi. Sodišče je ugotovilo, da GD EAC nima nobenih zanesljivih upravljavskih informacij o svojih poznih plačilih.

Leta 2005 je bilo 11 od 69 plačil za notranje politike, ki jih je revidiralo Sodišče, izvršenih z zamudo (tj. 16 %). Za leto 2006 je Sodišče ugotovilo pozna plačila v 21 od 113 primerov (tj. 18,6 %).

(Letno poročilo za proračunsko leto 2003, odstavek 6.22; Letno poročilo za proračunsko leto 2004, odstavek 6.27; Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavek 7.10).

GD RTD je uskladil metodo evidentiranja časa za plačila ter spremenil svojo shemo poročanja. Za težavno področje plačil strokovnjakom je Generalni direktorat sprejel poseben akcijski načrt.

GD INFSO je izboljšal svoje upravljavske informacije o poznih plačilih in uvedel redna usposabljanja za skrajševanje časa plačil.

GD TREN je uvedel sistematičen pregled rokov za plačila, izboljšal spremljanje zamud ter povečal notranjo komunikacijo glede poznih plačil.

GD ENTR zdaj skrbno spremlja čas, ki je potreben za plačila, in je uvedel ukrepe za ozaveščanje, ki jih vodijo njegove finančne enote.

GD EAC čaka, da bo uveden njegov novi sistem računovodenja, preden bo začel spremljati pozna plačila.

Generalni direktorati bi morali še naprej razvijati pobude, uvedene v letu 2006, katerih namen je, da se odpravi težava poznih plačil. Izmenjava izkušenj med generalnimi direktorati bi lahko pomagala ugotoviti skupna vprašanja ter razviti učinkovitejše in uspešnejše kontrole.

Komisija nadaljuje s prizadevanji za zmanjšanje problema zamud pri plačilih. GD postopoma vzpostavljajo proaktivna poročila o upravljanju, da se poveča spremljanje plačilnih rokov. Razvijajo in izvajajo se kazalci uspešnosti.

Nezadostni Komisijini pregledi upravljavskih in kontrolnih sistemov nacionalnih upravljavskih organov (nacionalnih agencij) za izobraževalne in kulturne projekte

Komisija ni izpolnila zahteve iz Finančne uredbe o izvedbi pregledov upravljavskih in kontrolnih sistemov nacionalnih agencij, preden se jim zaupa izvajanje ukrepov Skupnosti.

Revizije sistemov, ki jih je izvedla Komisija, niso vključevale pregledov projektov na kraju samem, s čimer je bilo omejeno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij. Revizijska poročila so vsebovala več pomanjkljivosti, kot so neprimerna ali nedosledna razvrstitev ugotovitev po pomembnosti, pa tudi nezadostni ukrepi za popravljanje ugotovljenih pomanjkljivosti.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavki 7.24 do 7.27).

GD EAC je v letu 2006 nadaljeval svoj program revizij sistemov, iz katerega je bilo ob koncu marca 2007 dokončanih 96 od 99 načrtovanih revizij.

Seznam nalog zunanjega pogodbenega revizorja je bil razširjen tako, da vključuje preglede na kraju samem. Poskusni ukrep za takšne preglede je bil sprožen za program poklicnega usposabljanja Leonardo da Vinci, toda do konca leta 2006 je bil dosežen le omejen napredek.

O vsebini revizijskih poročil se je razpravljalo z revizorjem, da bi se oblikovalo enotno stališče.

GD EAC bi moral uvesti sistematično nadaljnje ukrepanje na podlagi revizijskih poročil in razviti splošni pregled nad rezultati revizij, vključno z jasno ugotovitvijo stopenj napak, ki vplivajo na projekte.

GD EAC je do junija 2007 zaključil vse revizije sistema, razen ene; ostalo je samo še končno sprejetje enega poročila. Pripravljene so bile sklepne ugotovitve, ki so se upoštevale pred sklenitvijo pogodb z nacionalnimi agencijami za nove programe. Pripravlja se vrsta naknadnih revizij, ki bodo opravljene v letu 2007.

Glede izvajanja novih programov se zahteve finančne uredbe spoštuje tako, da Komisija analizira in potrdi predhodne izjave o zanesljivosti, ki jih izdajo nacionalni organi preden Komisija z nacionalnimi organi stopi v pogodbeni odnos. Kjer je to ustrezno, analiza upošteva ugotovitve revizije. Nacionalni organi bodo izdali tudi letne naknadne izjave o zanesljivosti o uporabi sredstev v preteklem letu.

PRILOGA 7.2

Ocena nadzornih in kontrolnih sistemov

| Zadevni sistem | Ključna notranja kontrola | Splošna ocena |
| --- | --- | --- |
| Ustrezne smernice | Ustreznost pregledov | Spremljanje rezultatov | Izmenjavanje rezultatov |
| Revizijsko potrjevanje izjav o stroških | | | | | |
| Predhodni dokumentacijski pregledi izjav o stroških | | | | | |
| Komisijine naknadne revizije računovodskih izkazov | | | | | |

Zadevni sistem

Ključna notranja kontrola

Splošna ocena

Ustrezne smernice

Ustreznost pregledov

Spremljanje rezultatov

Izmenjavanje rezultatov

Revizijsko potrjevanje izjav o stroških

Predhodni dokumentacijski pregledi izjav o stroških

Komisijine naknadne revizije računovodskih izkazov

Legenda:

| | Zadovoljivo |
| --- | --- |
| | Delno zadovoljivo |
| | Nezadovoljivo |
| N/A | Ni podatkov: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

Zadovoljivo

Delno zadovoljivo

Nezadovoljivo

N/A

Ni podatkov: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

POGLAVJE 8

Zunanji ukrepi

KAZALO

| 8.1–8.2 | Uvod |
| --- | --- |

8.1–8.2

| 8.3–8.33 | Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti |
| --- | --- |

8.3–8.33

| 8.3 | Obseg revizije |
| --- | --- |

8.3

| 8.4–8.6 | Posebne značilnosti porabe za zunanje ukrepe |
| --- | --- |

8.4–8.6

| 8.7–8.11 | Zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij |
| --- | --- |

8.7–8.11

| 8.7–8.10 | EuropeAid |
| --- | --- |

8.7–8.10

| 8.11 | GD ECHO |
| --- | --- |

8.11

| 8.12–8.30 | Nadzorni in kontrolni sistemi |
| --- | --- |

8.12–8.30

| 8.12–8.20 | Sestavni deli strategije kontrol |
| --- | --- |

8.12–8.20

| 8.21–8.25 | Uporaba rezultatov |
| --- | --- |

8.21–8.25

| 8.26–8.28 | Usklajevanje strategije kontrol |
| --- | --- |

8.26–8.28

| 8.29–8.30 | Notranja revizija |
| --- | --- |

8.29–8.30

| 8.31–8.33 | Zaključki in priporočila |
| --- | --- |

8.31–8.33

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 8.1 | Poglavje obravnava zunanjo pomoč, ki se financira iz splošnega proračuna (1). Glavna področja so pomoč v hrani/varnost hrane, humanitarna pomoč, sofinanciranje nevladnih organizacij ter odnosi z Azijo, Latinsko Ameriko, Skupnostjo neodvisnih držav, zahodnim Balkanom, Bližnjim vzhodom in južnim Sredozemljem. Generalna direktorata za zunanje odnose in razvoj sta odgovorna za oblikovanje politik razvojnega sodelovanja, za državne in regionalne strategije ter večletno načrtovanje programov, za njihovo izvajanje pa je odgovoren Urad za sodelovanje EuropeAid (EuropeAid). Generalna direktorata za humanitarno pomoč (GD ECHO) in širitev (GD ELARG) sta odgovorna tako za oblikovanje politike in strategije kot za izvajanje; GD ECHO za humanitarno pomoč, GD ELARG pa za CARDS (2). |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

8.1

Poglavje obravnava zunanjo pomoč, ki se financira iz splošnega proračuna (1). Glavna področja so pomoč v hrani/varnost hrane, humanitarna pomoč, sofinanciranje nevladnih organizacij ter odnosi z Azijo, Latinsko Ameriko, Skupnostjo neodvisnih držav, zahodnim Balkanom, Bližnjim vzhodom in južnim Sredozemljem. Generalna direktorata za zunanje odnose in razvoj sta odgovorna za oblikovanje politik razvojnega sodelovanja, za državne in regionalne strategije ter večletno načrtovanje programov, za njihovo izvajanje pa je odgovoren Urad za sodelovanje EuropeAid (EuropeAid). Generalna direktorata za humanitarno pomoč (GD ECHO) in širitev (GD ELARG) sta odgovorna tako za oblikovanje politike in strategije kot za izvajanje; GD ECHO za humanitarno pomoč, GD ELARG pa za CARDS (2).

8.2

| 8.2 | Diagrama III
  in
  IV
  v 
  Prilogi I
  prikazujeta sredstva, ki so bila v letu 2006 porabljena v okviru postavke 4 „Zunanji ukrepi“ finančne perspektive (obveznosti: 5 867 milijonov EUR; plačila: 5 186 milijonov EUR). |
| --- | --- |

Diagrama III
  in
  IV
  v 
  Prilogi I
  prikazujeta sredstva, ki so bila v letu 2006 porabljena v okviru postavke 4 „Zunanji ukrepi“ finančne perspektive (obveznosti: 5 867 milijonov EUR; plačila: 5 186 milijonov EUR).

POSEBNA OCENA V OKVIRU IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

Obseg revizije

| 8.3 | Cilj revizije je bil zagotoviti sklep o zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij pri zunanjih ukrepih. Revizija je zajela vrednotenje Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemov, zasnovanih za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti transakcij, opirala pa se je tudi na preizkušanje transakcij v delegacijah in izvajalskih organizacijah. V revizijski vzorec Sodišča niso bile zajete transakcije, obdelane na sedežu Komisije, ki se v glavnem nanašajo na neposredno proračunsko pomoč in večregionalne projekte. Revizija je vsebovala tudi oceno sistema zunanjih revizij, ki so jih za Komisijo izvedla zasebna podjetja – pomemben sestavni del Komisijinega zagotovila v zvezi z odhodki na ravni projekta. |
| --- | --- |

8.3

Cilj revizije je bil zagotoviti sklep o zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij pri zunanjih ukrepih. Revizija je zajela vrednotenje Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemov, zasnovanih za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti transakcij, opirala pa se je tudi na preizkušanje transakcij v delegacijah in izvajalskih organizacijah. V revizijski vzorec Sodišča niso bile zajete transakcije, obdelane na sedežu Komisije, ki se v glavnem nanašajo na neposredno proračunsko pomoč in večregionalne projekte. Revizija je vsebovala tudi oceno sistema zunanjih revizij, ki so jih za Komisijo izvedla zasebna podjetja – pomemben sestavni del Komisijinega zagotovila v zvezi z odhodki na ravni projekta.

Posebne značilnosti porabe za zunanje ukrepe

| 8.4 | Večino odhodkov za zunanje ukrepe (približno 80 %) upravljajo Komisijine delegacije v zadevnih tretjih državah. Večji del njihovih plačil predstavljajo predplačila organizacijam, ki izvajajo razvojne projekte (npr. mednarodnim organizacijam, vladnim ustanovam ali nevladnim organizacijam). |
| --- | --- |

8.4

Večino odhodkov za zunanje ukrepe (približno 80 %) upravljajo Komisijine delegacije v zadevnih tretjih državah. Večji del njihovih plačil predstavljajo predplačila organizacijam, ki izvajajo razvojne projekte (npr. mednarodnim organizacijam, vladnim ustanovam ali nevladnim organizacijam).

| 8.4 | Končna plačila, vključno z obračunom predplačil, se običajno izvršijo, ko so projekti končani in ko Komisija odobri njihova končna poročila. |
| --- | --- |

8.4

Končna plačila, vključno z obračunom predplačil, se običajno izvršijo, ko so projekti končani in ko Komisija odobri njihova končna poročila.

| 8.5 | Projekti, ki prejemajo podporo, so razpršeni po več kot 150 državah, izvajalske organizacije pa se precej razlikujejo po velikosti in upravni zmogljivosti. Znotraj projektov je veliko število posameznih plačil, za katera veljajo zapletena pravila zlasti v zvezi z razpisi in poreklom zalog. |
| --- | --- |

8.5

Projekti, ki prejemajo podporo, so razpršeni po več kot 150 državah, izvajalske organizacije pa se precej razlikujejo po velikosti in upravni zmogljivosti. Znotraj projektov je veliko število posameznih plačil, za katera veljajo zapletena pravila zlasti v zvezi z razpisi in poreklom zalog.

8.6

| 8.6 | Glavno tveganje za zakonitost in pravilnost je, da zahtevki za projekte lahko vsebujejo neupravičene odhodke, ki lahko ostanejo neodkriti. |
| --- | --- |

Glavno tveganje za zakonitost in pravilnost je, da zahtevki za projekte lahko vsebujejo neupravičene odhodke, ki lahko ostanejo neodkriti.

Zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij

EuropeAid

Transakcije, revidirane na ravni delegacij

| 8.7 | Sodišče je obiskalo tri delegacije Komisije (na Kitajskem, v Jordaniji in Gvatemali), da bi ocenilo njihove nadzorne in kontrolne sisteme ter opravilo revizijo več transakcij, za katere je bil pooblaščeni odredbodajalec na podlagi prenosa Urad za sodelovanje EuropeAid. |
| --- | --- |

8.7

Sodišče je obiskalo tri delegacije Komisije (na Kitajskem, v Jordaniji in Gvatemali), da bi ocenilo njihove nadzorne in kontrolne sisteme ter opravilo revizijo več transakcij, za katere je bil pooblaščeni odredbodajalec na podlagi prenosa Urad za sodelovanje EuropeAid.

8.8

| 8.8 | Sodišče je v treh delegacijah revidiralo vzorec, sestavljen iz 20 plačil (v skupni vrednosti 17 milijonov EUR) in sedmih razpisov (v skupni vrednosti 11 milijonov EUR), pri čemer se je osredotočilo na plačila in povračila, izvršena za projekte, obiskane na kraju samem (glej odstavek 8.9), ter na zneske visoke vrednosti. Pri tem je bila odkrita nizka stopnja napak. |
| --- | --- |

Sodišče je v treh delegacijah revidiralo vzorec, sestavljen iz 20 plačil (v skupni vrednosti 17 milijonov EUR) in sedmih razpisov (v skupni vrednosti 11 milijonov EUR), pri čemer se je osredotočilo na plačila in povračila, izvršena za projekte, obiskane na kraju samem (glej odstavek 8.9), ter na zneske visoke vrednosti. Pri tem je bila odkrita nizka stopnja napak.

Transakcije, revidirane na ravni izvajalskih organizacij

| 8.9 | Sodišče je obiskalo 11 projektov, ki jih upravljajo izvajalske organizacije, kjer je izvedlo revizijo vzorca, sestavljenega iz 132 plačil (v skupni vrednosti 6,9 milijona EUR) in 20 razpisov (v skupni vrednosti 9,4 milijona EUR). Izbor transakcij je zagotovil pokritost vseh glavnih kategorij stroškov. |
| --- | --- |

8.9

Sodišče je obiskalo 11 projektov, ki jih upravljajo izvajalske organizacije, kjer je izvedlo revizijo vzorca, sestavljenega iz 132 plačil (v skupni vrednosti 6,9 milijona EUR) in 20 razpisov (v skupni vrednosti 9,4 milijona EUR). Izbor transakcij je zagotovil pokritost vseh glavnih kategorij stroškov.

8.10

| 8.10 | Tako kot v prejšnjih letih je Sodišče ugotovilo, da sta področji največjega tveganja skladnost s predpisanimi postopki za sklepanje pogodb in upravičenost odhodkov na ravni projekta, v vzorcu preučenih transakcij vmesnih in končnih plačil pa je bilo odkrito pomembno število napak: |
| --- | --- |

Tako kot v prejšnjih letih je Sodišče ugotovilo, da sta področji največjega tveganja skladnost s predpisanimi postopki za sklepanje pogodb in upravičenost odhodkov na ravni projekta, v vzorcu preučenih transakcij vmesnih in končnih plačil pa je bilo odkrito pomembno število napak:

| (a) | Sodišče je pri devetih od skupno enajstih projektov, revidiranih na kraju samem, ugotovilo, da se postopki za sklepanje pogodb niso pravilno uporabljali. Primer neupoštevanja predpisanih postopkov je bila delitev pogodb, da bi se izognili strožjim razpisnim postopkom; |
| --- | --- |

(a)

Sodišče je pri devetih od skupno enajstih projektov, revidiranih na kraju samem, ugotovilo, da se postopki za sklepanje pogodb niso pravilno uporabljali. Primer neupoštevanja predpisanih postopkov je bila delitev pogodb, da bi se izognili strožjim razpisnim postopkom;

| (b) | Sodišče je odkrilo neupravičene odhodke pri treh od skupno enajstih revidiranih projektov, kot so na primer vključitev kategorij neupravičenih stroškov, višja poraba, kot je bila predvidena v proračunskih vrsticah, in odhodki, izvršeni zunaj obdobja, določenega za izvajanje projektov; |
| --- | --- |

(b)

Sodišče je odkrilo neupravičene odhodke pri treh od skupno enajstih revidiranih projektov, kot so na primer vključitev kategorij neupravičenih stroškov, višja poraba, kot je bila predvidena v proračunskih vrsticah, in odhodki, izvršeni zunaj obdobja, določenega za izvajanje projektov;

| (c) | pri štirih od enajstih projektov ni bilo dokazil, potrebnih za potrditev pregledanih plačil (npr. fakture, prejemki in bančni izpiski). |
| --- | --- |

(c)

pri štirih od enajstih projektov ni bilo dokazil, potrebnih za potrditev pregledanih plačil (npr. fakture, prejemki in bančni izpiski).

| 8.10 | Nekatere pripombe Sodišča zadevajo pogodbe, ki se izvajajo, za katere končna plačila še niso bila izvršena in ki bi zato zaradi kontrolnega sistema Komisije morale biti predmet popravnih ukrepov ob zaključku. |
| --- | --- |

8.10

Nekatere pripombe Sodišča zadevajo pogodbe, ki se izvajajo, za katere končna plačila še niso bila izvršena in ki bi zato zaradi kontrolnega sistema Komisije morale biti predmet popravnih ukrepov ob zaključku.

Komisija ima na voljo zlasti obvezne revizije in/ali revizije, ki temeljijo na analizi tveganj, za odkrivanje in popravljanje morebitnih napak na ravni izvajalskih organizacij („implementing organisations“) pred končnimi plačili in celo po njih. Te revizije običajno spremljajo postopke potrditve obračunov.

GD ECHO

| 8.11 | V zvezi z GD ECHO (Generalni direktorat za humanitarno pomoč) je bilo ugotovljeno, da so pravila o upravičenosti odhodkov in razpisnih postopkih dvoumno opredeljevala določene točke, ki bi jih bilo treba razjasniti. Revizije pri dveh izvajalskih partnerjih so pokazale, da sta različno obravnavala menjalne tečaje, amortizacijo opreme, kot so vozila, ter obresti na predujme, kar je v sicer podobnih situacijah povzročilo razlike v zneskih upravičenih odhodkov. |
| --- | --- |

8.11

V zvezi z GD ECHO (Generalni direktorat za humanitarno pomoč) je bilo ugotovljeno, da so pravila o upravičenosti odhodkov in razpisnih postopkih dvoumno opredeljevala določene točke, ki bi jih bilo treba razjasniti. Revizije pri dveh izvajalskih partnerjih so pokazale, da sta različno obravnavala menjalne tečaje, amortizacijo opreme, kot so vozila, ter obresti na predujme, kar je v sicer podobnih situacijah povzročilo razlike v zneskih upravičenih odhodkov.

| 8.11 | Glede na mobilnost med osebjem partnerjev in številne različne vrste nalog Komisija priznava, da si lahko izvajalski partnerji različno razlagajo pravila o upravičenosti in o razpisnih pravilih. Ob priznavanju navedenega si je Komisija z izdajo informativnih listov močno prizadevala, da bi zagotovila nedvoumno razlago različnih finančnih in pogodbenih pravil, ter je v duhu sodelovanja začela redno usposabljati partnerje ter povečala previdnost, da bi jih lahko bolje usmerjala. |
| --- | --- |

8.11

Glede na mobilnost med osebjem partnerjev in številne različne vrste nalog Komisija priznava, da si lahko izvajalski partnerji različno razlagajo pravila o upravičenosti in o razpisnih pravilih. Ob priznavanju navedenega si je Komisija z izdajo informativnih listov močno prizadevala, da bi zagotovila nedvoumno razlago različnih finančnih in pogodbenih pravil, ter je v duhu sodelovanja začela redno usposabljati partnerje ter povečala previdnost, da bi jih lahko bolje usmerjala.

Za amortizacijo vozil je mogoče uporabljati različne metode, koncept obresti na predujme pa je bil pojasnjen v pravilih za izvajanje finančne uredbe in bo upoštevan v revidiranem okvirnem sporazumu o partnerstvu med GD ECHO in humanitarnimi organizacijami.

Nadzorni in kontrolni sistemi

Sestavni deli strategije kontrol

| 8.12 | Glede na posebne značilnosti odhodkov za zunanjo pomoč (glej odstavka 8.4–8.5) se Komisija pri izvajanju sistemov za uspešno in učinkovito kontrolo te porabe sooča z velikim izzivom. Poleg predhodnih pregledov, izvedenih pri vseh plačilih, ključni nadzorni in kontrolni sistemi zajemajo: |
| --- | --- |

8.12

Glede na posebne značilnosti odhodkov za zunanjo pomoč (glej odstavka 8.4–8.5) se Komisija pri izvajanju sistemov za uspešno in učinkovito kontrolo te porabe sooča z velikim izzivom. Poleg predhodnih pregledov, izvedenih pri vseh plačilih, ključni nadzorni in kontrolni sistemi zajemajo:

| — | revizije, ki vključujejo preglede sistemov in potrjevanje računovodskih izkazov projektov, običajno pa jih izvajajo poklicna zunanja revizijska podjetja. Kadar revizije rutinsko zahtevajo pogoji v sporazumih o financiranju projektov, te revizije običajno naroči upravičenec, |
| --- | --- |

—

revizije, ki vključujejo preglede sistemov in potrjevanje računovodskih izkazov projektov, običajno pa jih izvajajo poklicna zunanja revizijska podjetja. Kadar revizije rutinsko zahtevajo pogoji v sporazumih o financiranju projektov, te revizije običajno naroči upravičenec,

| — | dodatne revizije projektov, izvedene za Komisijo. Te se izberejo vsako leto na podlagi analize tveganj, |
| --- | --- |

—

dodatne revizije projektov, izvedene za Komisijo. Te se izberejo vsako leto na podlagi analize tveganj,

| — | naknadne preglede dokumentacije o plačilih, ki jih opravijo službe Komisije, |
| --- | --- |

—

naknadne preglede dokumentacije o plačilih, ki jih opravijo službe Komisije,

| — | službene obiske preverjanja v delegacijah, ki jih izvajajo uslužbenci sedeža Komisije. |
| --- | --- |

—

službene obiske preverjanja v delegacijah, ki jih izvajajo uslužbenci sedeža Komisije.

| 8.12 | Osnovni mehanizem za zagotavljanje zanesljivosti so naknadni pregledi, ki jih med postopkom odobritve opravijo službe Komisije v skladu z veljavno finančno uredbo. Take kontrole se lahko glede na vrsto financiranega ukrepa opirajo tudi na revizijska poročila. |
| --- | --- |

8.12

Osnovni mehanizem za zagotavljanje zanesljivosti so naknadni pregledi, ki jih med postopkom odobritve opravijo službe Komisije v skladu z veljavno finančno uredbo. Take kontrole se lahko glede na vrsto financiranega ukrepa opirajo tudi na revizijska poročila.

Elemente, ki jih navaja Sodišče, bi bilo treba obravnavati kot del širšega upravljavskega in kontrolnega sistema, ki ga je vzpostavila Komisija in v katerem je zajeta predhodna ocena ukrepov, ki bodo financirani, in izbira njihovih izvajalcev ter različne kontrole, ki se izvajajo v različnih fazah upravljavskega ciklusa, vključno s spremljanjem izvajanja programa in pregledi na kraju samem.

Revizije izvajalskih organov

| 8.13 | EuropeAid izvaja dvostopenjsko revizijsko strategijo za preverjanje zakonitosti in pravilnosti odhodkov na ravni projekta. Prvo plast zagotovila dajejo revizije v zvezi z izdajanjem certifikatov, ki jih zahteva večina sporazumov o financiranju projektov, druga plast pa zajema dodatne revizije projektov, izbranih na podlagi analize tveganj. |
| --- | --- |

8.13

EuropeAid izvaja dvostopenjsko revizijsko strategijo za preverjanje zakonitosti in pravilnosti odhodkov na ravni projekta. Prvo plast zagotovila dajejo revizije v zvezi z izdajanjem certifikatov, ki jih zahteva večina sporazumov o financiranju projektov, druga plast pa zajema dodatne revizije projektov, izbranih na podlagi analize tveganj.

8.14

| 8.14 | Finančna in revizijska poročila so v večini primerov potrebna pred izvršitvijo plačil organizacijam, ki izvajajo projekte. Bistveno je, da so ta poročila zanesljiva, saj so zelo pomemben sestavni del strukture kontrol pri plačilih. Kakovost poročil, zlasti revizijskih poročil, ima tako zelo velik pomen v procesu odobritve večine plačil, obdelanih v okviru delegacij. |
| --- | --- |

Finančna in revizijska poročila so v večini primerov potrebna pred izvršitvijo plačil organizacijam, ki izvajajo projekte. Bistveno je, da so ta poročila zanesljiva, saj so zelo pomemben sestavni del strukture kontrol pri plačilih. Kakovost poročil, zlasti revizijskih poročil, ima tako zelo velik pomen v procesu odobritve večine plačil, obdelanih v okviru delegacij.

8.15

| 8.15 | Sodišče je opravilo preglede dokumentacije pri 22 revizijah projektov ter preučilo revizije projektov v obiskanih delegacijah. Pri štirih revizijah, ki jih je zajemal pregled dokumentacije, uporabljena revizijska pooblastila niso zahtevala preizkušanja vseh ključnih vidikov. |
| --- | --- |

Sodišče je opravilo preglede dokumentacije pri 22 revizijah projektov ter preučilo revizije projektov v obiskanih delegacijah. Pri štirih revizijah, ki jih je zajemal pregled dokumentacije, uporabljena revizijska pooblastila niso zahtevala preizkušanja vseh ključnih vidikov.

| 8.16 | Pri nobenem od desetih revizijskih poročil, pregledanih v delegacijah, obseg revizije ni bil zadosten. Nekatera področja tveganj, kot je skladnost s predpisanimi postopki za sklepanje pogodb, niso bila zajeta, pri dveh od desetih revizij pa pogodbenim revizorjem niso bila zagotovljena popolna revizijska pooblastila. |
| --- | --- |

8.16

Pri nobenem od desetih revizijskih poročil, pregledanih v delegacijah, obseg revizije ni bil zadosten. Nekatera področja tveganj, kot je skladnost s predpisanimi postopki za sklepanje pogodb, niso bila zajeta, pri dveh od desetih revizij pa pogodbenim revizorjem niso bila zagotovljena popolna revizijska pooblastila.

| 8.15–8.16 | Cilj finančnih revizij je potrditi upravičenost odhodkov upravičenca glede na pogodbene določbe, vključno z razpisnimi postopki, če od upravičenca to zahteva ukrep. |
| --- | --- |

8.15–8.16

Cilj finančnih revizij je potrditi upravičenost odhodkov upravičenca glede na pogodbene določbe, vključno z razpisnimi postopki, če od upravičenca to zahteva ukrep.

Razpisni postopki so bili navedeni v formalnih pogojih za izbrane revizije, revizorji pa so take vidike dejansko preizkusili med revizijskim delom. Ti elementi se kažejo v ustreznih delovnih programih revizorjev v revizijskem poročilu.

Nove standardizirane pogodbe in revizijska pooblastila za preverjanja odhodkov, ki naj jih začnejo izvajati upravičenci, se uporabljajo za pogodbe, sklenjene po 1. februarju 2006, in še bolj poudarjajo preverjanje pogodbenih vidikov, ki jih je omenilo Sodišče.

| 8.17 | Sodišče je odkrilo pomanjkljivosti notranjih kontrol v osmih od enajstih izvajalskih organizacij, obiskanih na kraju samem. Glavne ugotovljene pomanjkljivosti so bili neustrezni finančni postopki, pomanjkljiva dokumentacija za dodeljevanje odhodkov projektom in v proračunske vrstice, knjiženje predplačil kot dejanskih odhodkov v računovodskem sistemu in nedosledna uporaba menjalnih tečajev. |
| --- | --- |

8.17

Sodišče je odkrilo pomanjkljivosti notranjih kontrol v osmih od enajstih izvajalskih organizacij, obiskanih na kraju samem. Glavne ugotovljene pomanjkljivosti so bili neustrezni finančni postopki, pomanjkljiva dokumentacija za dodeljevanje odhodkov projektom in v proračunske vrstice, knjiženje predplačil kot dejanskih odhodkov v računovodskem sistemu in nedosledna uporaba menjalnih tečajev.

| 8.17 | Izvajalske organizacije niso del sistema notranjih kontrol, ki ga izvaja Komisija, temveč so s Komisijo povezane s pogodbenim razmerjem, sklenjenim za izvajanje posameznega ukrepa. Nadzorni in kontrolni sistem Komisije zagotavlja, da pogodbeni partnerji izpolnjujejo pogodbene zahteve, in po potrebi zajema ustrezne vidike njihovih sistemov notranjih kontrol. |
| --- | --- |

8.17

Izvajalske organizacije niso del sistema notranjih kontrol, ki ga izvaja Komisija, temveč so s Komisijo povezane s pogodbenim razmerjem, sklenjenim za izvajanje posameznega ukrepa. Nadzorni in kontrolni sistem Komisije zagotavlja, da pogodbeni partnerji izpolnjujejo pogodbene zahteve, in po potrebi zajema ustrezne vidike njihovih sistemov notranjih kontrol.

Dejstvo, da je na ravni izvajalskih organizacij ugotovljena pomanjkljivost, ne pomeni, da je kontrolni sistem Komisije pomanjkljiv, niti da Komisija te pomanjkljivosti ne bo odkrila.

| 8.18 | GD ECHO naroča revizije na sedežih uradov svojih izvajalskih partnerjev in projektov na kraju samem. V obeh primerih se opravi pregled notranjih kontrol in preizkusi vzorec odhodkov za projekte. Večina revizij se izvede na sedežih partnerjev. Ker se resničnost odhodkov projekta lahko uspešneje pregleduje na terenu, bi bilo treba večji poudarek dati revizijam na kraju samem. |
| --- | --- |

8.18

GD ECHO naroča revizije na sedežih uradov svojih izvajalskih partnerjev in projektov na kraju samem. V obeh primerih se opravi pregled notranjih kontrol in preizkusi vzorec odhodkov za projekte. Večina revizij se izvede na sedežih partnerjev. Ker se resničnost odhodkov projekta lahko uspešneje pregleduje na terenu, bi bilo treba večji poudarek dati revizijam na kraju samem.

| 8.18 | Ravnotežje med revizijami na sedežih in revizijami na kraju samem je treba obravnavati v kontekstu splošne kontrolne strategije, ki temelji na tveganju in pri kateri Komisija močno poudarja spremljanje dejavnosti med izvajanjem projekta na podlagi natančnega nadaljnjega spremljanja, ki ga na terenu izvajajo strokovnjaki, na sedežih pa geografski uradi. Poleg tega Komisija podrobno analizira informacije, ki jih v teh različnih poročilih navedejo partnerji. |
| --- | --- |

8.18

Ravnotežje med revizijami na sedežih in revizijami na kraju samem je treba obravnavati v kontekstu splošne kontrolne strategije, ki temelji na tveganju in pri kateri Komisija močno poudarja spremljanje dejavnosti med izvajanjem projekta na podlagi natančnega nadaljnjega spremljanja, ki ga na terenu izvajajo strokovnjaki, na sedežih pa geografski uradi. Poleg tega Komisija podrobno analizira informacije, ki jih v teh različnih poročilih navedejo partnerji.

Nova okvirna pogodba, sklenjena avgusta 2006, je na novo uskladila revizije, zato da bi bile revizije na kraju samem bolje povezane z revizijami na sedežih.

Naknadne kontrole

| 8.19 | EuropeAid ima program naknadnih kontrol – te se izvajajo na sedežu in na podlagi vzorca zajamejo plačila, ki so jih izvršile službe Komisije, da se oceni, ali so odredbodajalci izvedli zahtevane preglede. Komisija je v letu 2006 pregledala koristnost naknadnih kontrol in jih preusmerila. Toda ker naknadne kontrole ne zajemajo transakcij na ravni organizacij, ki izvajajo projekte, lahko le v omejeni meri prispevajo k splošnemu zagotovilu v zvezi s sistemi in postopki ter zakonitostjo in pravilnostjo osnovnih transakcij. |
| --- | --- |

8.19

EuropeAid ima program naknadnih kontrol – te se izvajajo na sedežu in na podlagi vzorca zajamejo plačila, ki so jih izvršile službe Komisije, da se oceni, ali so odredbodajalci izvedli zahtevane preglede. Komisija je v letu 2006 pregledala koristnost naknadnih kontrol in jih preusmerila. Toda ker naknadne kontrole ne zajemajo transakcij na ravni organizacij, ki izvajajo projekte, lahko le v omejeni meri prispevajo k splošnemu zagotovilu v zvezi s sistemi in postopki ter zakonitostjo in pravilnostjo osnovnih transakcij.

| 8.19 | Vzpostavitev sistema naknadnih kontrol transakcij in opredelitev njegovih značilnosti temeljita na oceni preostalega tveganja in povezovanja z drugimi sestavinami kontrolnega sistema. Naknadne kontrole transakcij zagotavljajo dodatno stopnjo zagotovila za oceno elementov, ki so predmet takega kontroliranja. |
| --- | --- |

8.19

Vzpostavitev sistema naknadnih kontrol transakcij in opredelitev njegovih značilnosti temeljita na oceni preostalega tveganja in povezovanja z drugimi sestavinami kontrolnega sistema. Naknadne kontrole transakcij zagotavljajo dodatno stopnjo zagotovila za oceno elementov, ki so predmet takega kontroliranja.

To zajema plačila, izterjave in obračune transakcij predfinanciranja, ki jih izvrši Komisija. Vendar kontrola, na primer obračuna transakcije predfinanciranja, nujno zajema poročila upravičenca o njegovih transakcijah. Transakcije na ravni izvajalskih organizacij so zajete v drugih kontrolah, zlasti revizijah.

Službeni obiski preverjanja v delegacijah

| 8.20 | Finančne enote geografskih direktoratov Urada EuropeAid (3) izvedejo program službenih obiskov preverjanja v delegacijah, pri katerih pregledajo njihove finančne sisteme za obdelavo transakcij, sistema za sklepanje pogodb ter njihove nadzorne in kontrolne sisteme, pregled pa dopolnjuje preizkušanje transakcij, ki so jih obdelale delegacije in nekatere organizacije, ki izvajajo projekte. V letu 2007 namerava EuropeAid za te službene obiske preverjanja uvesti standardizirano metodologijo. Vendar je v letu 2006 samo ena od finančnih enot izvedla program službenih obiskov preverjanja svojih delegacij, vključno z izvajalskimi organizacijami. Od dveh drugih enot ena v letu 2006 ni izvedla nobenih službenih obiskov preverjanja, druga pa je obiskala samo dve delegaciji in nobene izvajalske organizacije. |
| --- | --- |

8.20

Finančne enote geografskih direktoratov Urada EuropeAid (3) izvedejo program službenih obiskov preverjanja v delegacijah, pri katerih pregledajo njihove finančne sisteme za obdelavo transakcij, sistema za sklepanje pogodb ter njihove nadzorne in kontrolne sisteme, pregled pa dopolnjuje preizkušanje transakcij, ki so jih obdelale delegacije in nekatere organizacije, ki izvajajo projekte. V letu 2007 namerava EuropeAid za te službene obiske preverjanja uvesti standardizirano metodologijo. Vendar je v letu 2006 samo ena od finančnih enot izvedla program službenih obiskov preverjanja svojih delegacij, vključno z izvajalskimi organizacijami. Od dveh drugih enot ena v letu 2006 ni izvedla nobenih službenih obiskov preverjanja, druga pa je obiskala samo dve delegaciji in nobene izvajalske organizacije.

| 8.20 | V vseh delegacijah je bilo opravljeno sistematično preverjanje, preden naj bi se začel izvajati prenos pristojnosti v okviru dekoncentracije (2001–2004). |
| --- | --- |

8.20

V vseh delegacijah je bilo opravljeno sistematično preverjanje, preden naj bi se začel izvajati prenos pristojnosti v okviru dekoncentracije (2001–2004).

Vsi geografski direktorati z uporabo različnih kombinacij preverjanj, inšpekcijskih pregledov in revizij spremljajo, kako njihove delegacije upravljajo naloge, prenesene nanje v okviru dekoncentracije.

Poleg službenih obiskov z namenom preverjanja temelji spremljanje na rednem poročanju delegacij (poročila o upravljanju zunanje pomoči), uporabi informacijskih sistemov, sistemu spremljanja projektov, ki ga uporabljajo zunanji strokovnjaki, in na rednih stikih z delegacijami ter je dopolnjeno z dejavnostmi oddelka za notranjo revizijo (IAC), službe za notranjo revizijo (IAS) in inšpekcijske službe. Na službene obiske z namenom preverjanja je treba gledati v kontekstu večletnega obdobja, njihovo število pa se lahko od leta do leta razlikuje glede na potrebe in prednostne naloge direktoratov. Prva od dveh služb, ki ju navaja Sodišče, je na primer za leto 2007 predvidela štiri službene obiske z namenom preverjanja, od katerih je dva že izvedla. Druga, ki od leta 2003 v svojih delegacijah dosledno izvaja program službenih obiskov z namenom preverjanja, je za leto 2007 predvidela štiri take obiske.

Uporaba rezultatov

Zbiranje in povezovanje podatkov o kontrolah v EuropeAid

| 8.21 | Vrednost zunanjih revizijskih poročil kot vira za zagotovilo v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo odhodkov, za katere je odgovoren EuropeAid, je odvisna od tega, kar pokrijejo, in od nadaljnjega ukrepanja po njih. Zato je pomembno, da sta oba vidika v celoti in dosledno dokumentirana ter da se o njiju poroča sedežu EuropeAid. |
| --- | --- |

8.21

Vrednost zunanjih revizijskih poročil kot vira za zagotovilo v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo odhodkov, za katere je odgovoren EuropeAid, je odvisna od tega, kar pokrijejo, in od nadaljnjega ukrepanja po njih. Zato je pomembno, da sta oba vidika v celoti in dosledno dokumentirana ter da se o njiju poroča sedežu EuropeAid.

| 8.21 | Revizije projektov so večinoma obvezne revizije in/ali predhodne revizije, tj. potekajo med izvajanjem ukrepa in so predvidene v finančnih uredbah in v posebni pravni podlagi programa (ki jo dopolnjujejo finančni in pogodbeni postopki urada EuropeAid) ter se odražajo v konvencionalnih (npr. sporazumih o financiranju s tretjimi državami) in pogodbenih dokumentih. |
| --- | --- |

8.21

Revizije projektov so večinoma obvezne revizije in/ali predhodne revizije, tj. potekajo med izvajanjem ukrepa in so predvidene v finančnih uredbah in v posebni pravni podlagi programa (ki jo dopolnjujejo finančni in pogodbeni postopki urada EuropeAid) ter se odražajo v konvencionalnih (npr. sporazumih o financiranju s tretjimi državami) in pogodbenih dokumentih.

| 8.22 | Poročila delegacij o upravljanju zunanje pomoči bi morala sedežu vsakih šest mesecev zagotoviti pomembne finančne in tehnične podatke. Sodišče je pri pregledu vzorca 16 takih poročil prišlo do zaključka, da je bilo stanje v letu 2006 enako kot v prejšnjih letih, podatki, predloženi o zunanjih revizijah, so bili namreč nepopolni (samo dve poročili sta sploh navajali podatke o rezultatih) in nedosledni pri kategorizaciji navedenih revizij (načrtovane in/ali v teku, upravljane s strani delegacij ali tudi organizacij, ki izvajajo projekte). |
| --- | --- |

8.22

Poročila delegacij o upravljanju zunanje pomoči bi morala sedežu vsakih šest mesecev zagotoviti pomembne finančne in tehnične podatke. Sodišče je pri pregledu vzorca 16 takih poročil prišlo do zaključka, da je bilo stanje v letu 2006 enako kot v prejšnjih letih, podatki, predloženi o zunanjih revizijah, so bili namreč nepopolni (samo dve poročili sta sploh navajali podatke o rezultatih) in nedosledni pri kategorizaciji navedenih revizij (načrtovane in/ali v teku, upravljane s strani delegacij ali tudi organizacij, ki izvajajo projekte).

| 8.22 | Delegacije poročajo o izvajanju svojega revizijskega načrta v poročilih o upravljanju zunanje pomoči in pri tem, kjer je primerno, izpostavijo tudi dejavnike splošnega interesa. Odnosi med EuropeAid in delegacijami glede uporabe rezultatov revizij omogočajo ustrezno, pogostejšo in podrobnejšo izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

8.22

Delegacije poročajo o izvajanju svojega revizijskega načrta v poročilih o upravljanju zunanje pomoči in pri tem, kjer je primerno, izpostavijo tudi dejavnike splošnega interesa. Odnosi med EuropeAid in delegacijami glede uporabe rezultatov revizij omogočajo ustrezno, pogostejšo in podrobnejšo izmenjavo informacij.

Nedavno spremenjena oblika poročanja, ki jo uporabljajo delegacije za poročanje o izvajanju letnega revizijskega načrta za leto 2007, je zdaj podrobnejša ter bo omogočila jasnejše razlikovanje med različnimi fazami revizijskega procesa in izhodiščem za revizijo. Nekatere delegacije so presegle obveznosti zahtev za poročanje s tem, ko so v poročila o upravljanju zunanje pomoči vključile revizije, ki jih upravljajo izvajalske organizacije.

| 8.23 | Sodišče je v prejšnjih letih (4) opozorilo, da na sedežu EuropeAid ni popolnih podatkov o teh revizijah, niti o njihovih rezultatih ter o potrebnih in sprejetih popravnih ukrepih. Razpoložljivost takih podatkov v posodobljeni podatkovni zbirki ne bi zagotavljala samo izčrpnega pogleda na revizijsko delo in njegov skupni prispevek k zagotovilu, kar predstavlja ključne podatke za analizo tveganj v naslednjem letu, ampak bi vsem zainteresiranim stranem omogočala tudi dostop do teh pomembnih podatkov. To bi bilo še zlasti dragoceno zaradi različnih stopenj sodelovanja različnih generalnih direktoratov. Vendar v letu 2006 podrobnosti o večini zunanjih revizij še vedno niso bile vnešene v revizijski modul skupnega informacijskega sistema Relex (revizija CRIS). |
| --- | --- |

8.23

Sodišče je v prejšnjih letih (4) opozorilo, da na sedežu EuropeAid ni popolnih podatkov o teh revizijah, niti o njihovih rezultatih ter o potrebnih in sprejetih popravnih ukrepih. Razpoložljivost takih podatkov v posodobljeni podatkovni zbirki ne bi zagotavljala samo izčrpnega pogleda na revizijsko delo in njegov skupni prispevek k zagotovilu, kar predstavlja ključne podatke za analizo tveganj v naslednjem letu, ampak bi vsem zainteresiranim stranem omogočala tudi dostop do teh pomembnih podatkov. To bi bilo še zlasti dragoceno zaradi različnih stopenj sodelovanja različnih generalnih direktoratov. Vendar v letu 2006 podrobnosti o večini zunanjih revizij še vedno niso bile vnešene v revizijski modul skupnega informacijskega sistema Relex (revizija CRIS).

| 8.23 | Zdajšnji sistem za načrtovanje in centralizirano spremljanje zunanjih revizij zagotavlja informacije, potrebne za analizo tveganj in revizijsko strategijo urada EuropeAid. Načrtovanje in nadaljnje spremljanje rezultatov revizij zagotavljajo zadevne službe za odobritve na sedežih ali v delegacijah. Nobeno plačilo, ki je predmet revizije, se ne odobri pred prejetjem in upoštevanjem rezultatov takih revizij. EuropeAid namerava na podlagi pridobljenih izkušenj nadalje izboljšati delovanje revizijskega modula skupnega informacijskega sistema Relex (revizija CRIS) kot dopolnilnega orodja zdajšnjega sistema. Komisija je medtem spremenila obliko poročanja o letnem revizijskem načrtu za leto 2007, tako je zdaj poročanje podrobnejše. |
| --- | --- |

8.23

Zdajšnji sistem za načrtovanje in centralizirano spremljanje zunanjih revizij zagotavlja informacije, potrebne za analizo tveganj in revizijsko strategijo urada EuropeAid. Načrtovanje in nadaljnje spremljanje rezultatov revizij zagotavljajo zadevne službe za odobritve na sedežih ali v delegacijah. Nobeno plačilo, ki je predmet revizije, se ne odobri pred prejetjem in upoštevanjem rezultatov takih revizij. EuropeAid namerava na podlagi pridobljenih izkušenj nadalje izboljšati delovanje revizijskega modula skupnega informacijskega sistema Relex (revizija CRIS) kot dopolnilnega orodja zdajšnjega sistema. Komisija je medtem spremenila obliko poročanja o letnem revizijskem načrtu za leto 2007, tako je zdaj poročanje podrobnejše.

Potreba po izmenjavi revizijskih podatkov z drugimi službami Komisije je obravnavana v odgovoru Komisije k odstavku 8.25.

| 8.24 | Čeprav sedež EuropeAid vsako leto pregleda vzorec revizij, da oblikuje splošne zaključke, pa še ni sistematične centralizacije rezultatov, odkritih napak in izvedenih nadaljnjih ukrepov. Zato prispevek teh revizij h Komisijinemu zagotovilu o odhodkih na stopnji projekta še ni v celoti izkoriščen. |
| --- | --- |

8.24

Čeprav sedež EuropeAid vsako leto pregleda vzorec revizij, da oblikuje splošne zaključke, pa še ni sistematične centralizacije rezultatov, odkritih napak in izvedenih nadaljnjih ukrepov. Zato prispevek teh revizij h Komisijinemu zagotovilu o odhodkih na stopnji projekta še ni v celoti izkoriščen.

| 8.24 | EuropeAid je razvil ustrezna orodja za izvajanje revizij, medtem ko več mehanizmov prispeva h kontroli njihove kakovosti ter h konsolidaciji in uporabi sistemskih revizijskih ugotovitev. |
| --- | --- |

8.24

EuropeAid je razvil ustrezna orodja za izvajanje revizij, medtem ko več mehanizmov prispeva h kontroli njihove kakovosti ter h konsolidaciji in uporabi sistemskih revizijskih ugotovitev.

EuropeAid na centralni ravni spremlja izvajanje letnega revizijskega načrta in od leta 2005 izvaja pregled revizijskih poročil, objavljenih med letom. Namen navedenega pregleda je prispevati k spremljanju revizijske dejavnosti na ravni sedežev in delegacij ter pridobivati nova spoznanja in predlagati primerne ukrepe za nadaljnje izboljšanje revizijskega sistema, med drugim na podlagi analize tipologije revizijskih ugotovitev (glej tudi odgovor k odstavku 8.23).

Izmenjava revizijskih podatkov med službami Komisije

| 8.25 | Tri organizacije, ki jih je Sodišče izbralo za pregled, so sredstva prejele od več kot enega generalnega direktorata. Boljša uskladitev revizij in obsežnejša izmenjava revizijskih podatkov med službami Komisije (na primer uporaba revizije CRIS – glej odstavek 8.23) bi bila dragocena, ker bi se z njo izognili podvajanju revizijskega dela in zagotovili, da ne pride do nenamerne premajhne pokritosti organizacije glede na njene skupne prejemke od Komisije kot celote. |
| --- | --- |

8.25

Tri organizacije, ki jih je Sodišče izbralo za pregled, so sredstva prejele od več kot enega generalnega direktorata. Boljša uskladitev revizij in obsežnejša izmenjava revizijskih podatkov med službami Komisije (na primer uporaba revizije CRIS – glej odstavek 8.23) bi bila dragocena, ker bi se z njo izognili podvajanju revizijskega dela in zagotovili, da ne pride do nenamerne premajhne pokritosti organizacije glede na njene skupne prejemke od Komisije kot celote.

| 8.25 | Sodišče pravilno poudarja potrebo po izmenjavi podatkov o rezultatih revizij, ki naj bi se izvedle, kadar se pričakuje, da bodo zagotovile jasno dodano vrednost. |
| --- | --- |

8.25

Sodišče pravilno poudarja potrebo po izmenjavi podatkov o rezultatih revizij, ki naj bi se izvedle, kadar se pričakuje, da bodo zagotovile jasno dodano vrednost.

Službe Komisije si redno izmenjujejo informacije, ki izhajajo iz revizij, ocen in vrednotenj. Trenutno je videti, da sta ta izmenjava in usklajevanje informacij, ki temeljita na potrebah, ustrezna. Komisija je pripravljena to usklajevanje okrepiti, če bo potrebno.

Usklajevanje strategije kontrol

| 8.26 | Kot je navedeno v Mnenju Sodišča št. 2/2004 (5), je vsak kontrolni sistem kompromis med stroški za izvajanje opredeljene intenzivnosti pregledov na eni strani in koristmi teh postopkov na drugi strani. Treba je vzpostaviti strategijo, ki opredeljuje prispevek k splošnemu zagotovilu, ki ga daje vsak od različnih veljavnih kontrolnih postopkov, da se tako izogne nepotrebnemu podvajanju in da se zagotovi, da so tehnike, ki se uporabljajo selektivno (kot so revizije projektov), dobro ciljno usmerjene. Poleg tega so potrebni učinkoviti sistemi poročanja, da se zagotovi zanesljiva slika uvedenih kontrolnih dejavnosti in glavnih rezultatov, tako da je mogoče doseči največjo možno korist in sprejeti utemeljene odločitve o tem, kakšne vrste in kakšna intenzivnost kontrol so potrebne. |
| --- | --- |

8.26

Kot je navedeno v Mnenju Sodišča št. 2/2004 (5), je vsak kontrolni sistem kompromis med stroški za izvajanje opredeljene intenzivnosti pregledov na eni strani in koristmi teh postopkov na drugi strani. Treba je vzpostaviti strategijo, ki opredeljuje prispevek k splošnemu zagotovilu, ki ga daje vsak od različnih veljavnih kontrolnih postopkov, da se tako izogne nepotrebnemu podvajanju in da se zagotovi, da so tehnike, ki se uporabljajo selektivno (kot so revizije projektov), dobro ciljno usmerjene. Poleg tega so potrebni učinkoviti sistemi poročanja, da se zagotovi zanesljiva slika uvedenih kontrolnih dejavnosti in glavnih rezultatov, tako da je mogoče doseči največjo možno korist in sprejeti utemeljene odločitve o tem, kakšne vrste in kakšna intenzivnost kontrol so potrebne.

| 8.26 | Službe Komisije se v celoti zavedajo potrebe, da imajo in uporabljajo strategijo kontrole, ki je stroškovno učinkovita in povezuje revizije, vrednotenja, ocene ter dejavnosti spremljanja in nadzora. V skladu z mnenjem Sodišča je Komisija vzpostavila akcijski načrt za integrirani okvir notranje kontrole, katerega namen je razviti skupen, usklajen pristop in orodja za vse službe Komisije. To vključuje formalizacijo in usklajevanje predstavitve strategij notranje kontrole, s čimer bi se zagotovil celovit pogled na tok notranjih kontrol in z njim povezano verigo odgovornosti ter dokumentiral način obravnave s tem povezanih tveganj. Delo poteka skladno s časovnim razporedom akcijskega načrta. |
| --- | --- |

8.26

Službe Komisije se v celoti zavedajo potrebe, da imajo in uporabljajo strategijo kontrole, ki je stroškovno učinkovita in povezuje revizije, vrednotenja, ocene ter dejavnosti spremljanja in nadzora. V skladu z mnenjem Sodišča je Komisija vzpostavila akcijski načrt za integrirani okvir notranje kontrole, katerega namen je razviti skupen, usklajen pristop in orodja za vse službe Komisije. To vključuje formalizacijo in usklajevanje predstavitve strategij notranje kontrole, s čimer bi se zagotovil celovit pogled na tok notranjih kontrol in z njim povezano verigo odgovornosti ter dokumentiral način obravnave s tem povezanih tveganj. Delo poteka skladno s časovnim razporedom akcijskega načrta.

| 8.27 | Skupni informacijski sistem Relex (CRIS) zagotavlja podatke o tekočem upravljanju projektov. V sistemu niso na voljo nekatere zaželjene analize finančnih podatkov, kar je v glavnem posledica omejitev pri opredelitvi podatkov. Finančnih podatkov po vrsti izvajalske organizacije ali metode financiranja, na katerih bi bila zasnovana podrobnejša analiza tveganj, omenjena v odstavku 8.28, na primer ni na voljo dovolj ali pa so nedosledni. EuropeAid priznava potrebo po nadgraditvi sistema CRIS. |
| --- | --- |

8.27

Skupni informacijski sistem Relex (CRIS) zagotavlja podatke o tekočem upravljanju projektov. V sistemu niso na voljo nekatere zaželjene analize finančnih podatkov, kar je v glavnem posledica omejitev pri opredelitvi podatkov. Finančnih podatkov po vrsti izvajalske organizacije ali metode financiranja, na katerih bi bila zasnovana podrobnejša analiza tveganj, omenjena v odstavku 8.28, na primer ni na voljo dovolj ali pa so nedosledni. EuropeAid priznava potrebo po nadgraditvi sistema CRIS.

| 8.27 | Podatki iz sistema omogočajo izvedbo ustreznih analiz v zvezi s potrebami urada EuropeAid, vključno z analizami glede na vrsto izvajalske organizacije ali način upravljanja. Sistem se stalno izboljšuje skladno s spreminjajočimi se potrebami upravljanja. |
| --- | --- |

8.27

Podatki iz sistema omogočajo izvedbo ustreznih analiz v zvezi s potrebami urada EuropeAid, vključno z analizami glede na vrsto izvajalske organizacije ali način upravljanja. Sistem se stalno izboljšuje skladno s spreminjajočimi se potrebami upravljanja.

| 8.28 | EuropeAid je v letu 2006 pričel z uporabo osrednjega registra za spremljanje tveganj, ki se posodablja vsako četrtletje. Konec decembra 2006 so bila ugotovljena kritična tveganja, ki naj bi se jih vključilo v letni načrt upravljanja za leto 2007. Vendar tako kot v prejšnjih letih nič ne kaže na to, da so bile pri opravljeni analizi upoštevane ugotovitve zunanjih revizorjev projektov ter posebna tveganja, povezana z različnimi vrstami izvajalskih organizacij (nevladne organizacije, mednarodne organizacije, vladne ustanove itd.) in metodami financiranja (donacija, proračunska podpora, skrbniški sklad itd.). Prav tako ugotavljanje tveganj ni sistematično povezano z ugotovitvami Komisijinih služb za notranjo revizijo. Ti elementi bi zagotovili zelo koristen prispevek k izčrpni analizi tveganj, kar bi pripomoglo tudi k osredotočenosti kontrolnih dejavnosti. |
| --- | --- |

8.28

EuropeAid je v letu 2006 pričel z uporabo osrednjega registra za spremljanje tveganj, ki se posodablja vsako četrtletje. Konec decembra 2006 so bila ugotovljena kritična tveganja, ki naj bi se jih vključilo v letni načrt upravljanja za leto 2007. Vendar tako kot v prejšnjih letih nič ne kaže na to, da so bile pri opravljeni analizi upoštevane ugotovitve zunanjih revizorjev projektov ter posebna tveganja, povezana z različnimi vrstami izvajalskih organizacij (nevladne organizacije, mednarodne organizacije, vladne ustanove itd.) in metodami financiranja (donacija, proračunska podpora, skrbniški sklad itd.). Prav tako ugotavljanje tveganj ni sistematično povezano z ugotovitvami Komisijinih služb za notranjo revizijo. Ti elementi bi zagotovili zelo koristen prispevek k izčrpni analizi tveganj, kar bi pripomoglo tudi k osredotočenosti kontrolnih dejavnosti.

| 8.28 | Letno samoocenjevanje tveganj se izvaja v okviru letnega načrta upravljanja in je ocenjevanje tveganj na visoki ravni, ki dopolnjuje druge in podrobnejše analize tveganj, ki se na primer izvajajo v kontekstu vzpostavljanja letnega revizijskega načrta. Osredotočeno je na preostalo tveganje in pri tem upošteva že vzpostavljene mehanizme. Dejstvo, da se elementi, ki jih navaja Sodišče, ne kažejo neposredno v formulaciji tveganja (očitno sintetičnega), še ne pomeni, da ti elementi med izvajanjem te naloge niso bili upoštevani. |
| --- | --- |

8.28

Letno samoocenjevanje tveganj se izvaja v okviru letnega načrta upravljanja in je ocenjevanje tveganj na visoki ravni, ki dopolnjuje druge in podrobnejše analize tveganj, ki se na primer izvajajo v kontekstu vzpostavljanja letnega revizijskega načrta. Osredotočeno je na preostalo tveganje in pri tem upošteva že vzpostavljene mehanizme. Dejstvo, da se elementi, ki jih navaja Sodišče, ne kažejo neposredno v formulaciji tveganja (očitno sintetičnega), še ne pomeni, da ti elementi med izvajanjem te naloge niso bili upoštevani.

Notranja revizija

| 8.29 | Služba za notranjo revizijo (IAS) je leta 2006 poročala o Okvirnem finančnem in upravnem sporazumu, sklenjenem med Evropsko skupnostjo in Združenimi narodi, ter o nadaljnjem ukrepanju po reviziji sistema notranje kontrole v EuropeAid kot celote, ki jo je služba za notranjo revizijo izvedla leta 2003. Akcijski načrt o izvajanju priporočil, sprejetih v zvezi z Okvirnim finančnim in upravnim sporazumom, izvajata EuropeAid in GD ECHO. Sodišče je poročalo o Okvirnem finančnem in upravnem sporazumu (6) in bo spremljalo to vprašanje. V zvezi s sistemom notranje kontrole je EuropeAid izvedel večino priporočil službe za notranjo revizijo, pri izvajanju ostalih priporočil pa je dosegal dober napredek. |
| --- | --- |

8.29

Služba za notranjo revizijo (IAS) je leta 2006 poročala o Okvirnem finančnem in upravnem sporazumu, sklenjenem med Evropsko skupnostjo in Združenimi narodi, ter o nadaljnjem ukrepanju po reviziji sistema notranje kontrole v EuropeAid kot celote, ki jo je služba za notranjo revizijo izvedla leta 2003. Akcijski načrt o izvajanju priporočil, sprejetih v zvezi z Okvirnim finančnim in upravnim sporazumom, izvajata EuropeAid in GD ECHO. Sodišče je poročalo o Okvirnem finančnem in upravnem sporazumu (6) in bo spremljalo to vprašanje. V zvezi s sistemom notranje kontrole je EuropeAid izvedel večino priporočil službe za notranjo revizijo, pri izvajanju ostalih priporočil pa je dosegal dober napredek.

8.30

| 8.30 | Oddelek za notranjo revizijo (IAC), ki deluje tako v Uradu EuropeAid in v GD ECHO, je leta 2006 dokončal več nalog, vključno z revizijami sistemov za obvladovanje tveganj ter javnih naročil v EuropeAid. Oddelek za notranjo revizijo trenutno ne zagotavlja letne splošne ocene o stanju notranje kontrole v Uradu EuropeAid in GD ECHO. Takšna redna globalna ocena bi lahko bila dragoceno zagotovilo za oba generalna direktorja. Čeprav sta bili v oddelku za notranjo revizijo v letu 2006 ustvarjeni dve dodatni delovni mesti, je malo verjetno, da bo s sedanjim številom zaposlenih v predlaganem triletnem ciklu možno izvesti celotno pokritost z revizijami, opredeljeno v oceni revizijskih potreb za EuropeAid. Za GD ECHO je bila podobna ocena potreb za področje revizije zaključena v začetku leta 2007. |
| --- | --- |

Oddelek za notranjo revizijo (IAC), ki deluje tako v Uradu EuropeAid in v GD ECHO, je leta 2006 dokončal več nalog, vključno z revizijami sistemov za obvladovanje tveganj ter javnih naročil v EuropeAid. Oddelek za notranjo revizijo trenutno ne zagotavlja letne splošne ocene o stanju notranje kontrole v Uradu EuropeAid in GD ECHO. Takšna redna globalna ocena bi lahko bila dragoceno zagotovilo za oba generalna direktorja. Čeprav sta bili v oddelku za notranjo revizijo v letu 2006 ustvarjeni dve dodatni delovni mesti, je malo verjetno, da bo s sedanjim številom zaposlenih v predlaganem triletnem ciklu možno izvesti celotno pokritost z revizijami, opredeljeno v oceni revizijskih potreb za EuropeAid. Za GD ECHO je bila podobna ocena potreb za področje revizije zaključena v začetku leta 2007.

| 8.30 | Naloga oddelka za notranjo revizijo (IAC) ni dati letnega mnenja o letnih poročilih o dejavnostih generalnih direktoratov, temveč svetovati glede procesa letnih poročil o dejavnostih ter v skladu z naravo in obsegom svojega dela v zadevnem letu izraziti mnenje o stanju kontrole kot prispevek k pripravi letnih poročil o dejavnostih (glej SEC(2003) 59). |
| --- | --- |

8.30

Naloga oddelka za notranjo revizijo (IAC) ni dati letnega mnenja o letnih poročilih o dejavnostih generalnih direktoratov, temveč svetovati glede procesa letnih poročil o dejavnostih ter v skladu z naravo in obsegom svojega dela v zadevnem letu izraziti mnenje o stanju kontrole kot prispevek k pripravi letnih poročil o dejavnostih (glej SEC(2003) 59).

Pri dajanju zagotovila se generalni direktorji opirajo na različne vire informacij (med drugim na revizije, ki jih izvaja služba za notranjo revizijo (IAS) ali drugi kontrolni organi, vključno z oddelkom za notranjo revizijo), ki skupno prispevajo k zagotovilu.

Leta 2006 je bil oddelek za notranjo revizijo v uradu EuropeAid okrepljen z dvema dodatnima delovnima mestoma, zato je lahko razširil obseg svojega dela. Kot je razvidno iz dejavnosti oddelka za notranjo revizijo v letu 2006, je njegov delovni program dela za leto 2006 končan, kakor je bilo prvotno predvideno.

Zaključki in priporočila

| 8.31 | Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, je razkrila nizko stopnjo napak, ki vplivajo na transakcije, pregledane na ravni delegacij (glej odstavek 8.8). Vendar pa je bila odkrita pomembna stopnja napak v vzorcu, preizkušenem na ravni organizacij, ki izvajajo projekte (glej odstavka 8.9–8.10). |
| --- | --- |

8.31

Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, je razkrila nizko stopnjo napak, ki vplivajo na transakcije, pregledane na ravni delegacij (glej odstavek 8.8). Vendar pa je bila odkrita pomembna stopnja napak v vzorcu, preizkušenem na ravni organizacij, ki izvajajo projekte (glej odstavka 8.9–8.10).

| 8.31 | Kar zadeva splošni finančni učinek napak na končna plačila za vse zunanje ukrepe, Komisija na podlagi napak, ki jih je odkrilo Sodišče, ter revizij in kontrol, ki jih izvaja Komisija, ocenjuje, da je sprejemljiv, čeprav bi ga bilo mogoče še izboljšati. |
| --- | --- |

8.31

Kar zadeva splošni finančni učinek napak na končna plačila za vse zunanje ukrepe, Komisija na podlagi napak, ki jih je odkrilo Sodišče, ter revizij in kontrol, ki jih izvaja Komisija, ocenjuje, da je sprejemljiv, čeprav bi ga bilo mogoče še izboljšati.

Nekatere pripombe Sodišča zadevajo pogodbe, ki se izvajajo, za katere končna plačila še niso bila izvršena in ki bi zato zaradi kontrolnega sistema Komisije morale biti predmet popravnih ukrepov ob zaključku.

| 8.32 | Splošna ocena Sodišča o Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemih v letu 2006 je prikazana v 
  tabeli 8.2
  . Kot je pojasnjeno v odstavkih 8.13–8.18, so se še naprej pojavljale pomanjkljivosti v sistemih, zasnovanih za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti transakcij na ravni organizacij, ki izvajajo projekte. |
| --- | --- |

8.32

Splošna ocena Sodišča o Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemih v letu 2006 je prikazana v 
  tabeli 8.2
  . Kot je pojasnjeno v odstavkih 8.13–8.18, so se še naprej pojavljale pomanjkljivosti v sistemih, zasnovanih za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti transakcij na ravni organizacij, ki izvajajo projekte.

| 8.32 | Sistem notranje kontrole Komisije je zasnovan tako, da upošteva večletni značaj odhodkov za zunanjo pomoč, pri čemer zagotavlja, da se kontrole plačilnih zahtevkov upravičencev izvajajo v ključnih fazah izvajanja projekta ter tako omogočijo odkrivanje in odpravljanje napak v zvezi s predplačili. |
| --- | --- |

8.32

Sistem notranje kontrole Komisije je zasnovan tako, da upošteva večletni značaj odhodkov za zunanjo pomoč, pri čemer zagotavlja, da se kontrole plačilnih zahtevkov upravičencev izvajajo v ključnih fazah izvajanja projekta ter tako omogočijo odkrivanje in odpravljanje napak v zvezi s predplačili.

Leta 2006 so bili sprejeti ukrepi za nadaljnjo krepitev kontrolnih sistemov, vključno z razdelitvijo izboljšanih praktičnih navodil za pogodbene postopke, ki zajemajo proračun in Evropski razvojni sklad, navodil za programske ocene in podrobnejših smernic za poročanje za delegacije ter s strožjimi naknadnimi kontrolami.

Komisija se zaveda, da bi se zadeve lahko še izboljšale, vendar meni, da trenutno vzpostavljeni sistemi zagotavljajo razumno izvajanje zakonitosti in pravilnosti odhodkov za zunanje ukrepe v celoti.

| 8.33 | Za ublažitev teh pomanjkljivosti Sodišče priporoča, da: |
| --- | --- |

8.33

Za ublažitev teh pomanjkljivosti Sodišče priporoča, da:

| 8.33 | |
| --- | --- |

8.33

| (a) | bi morali zunanji revizorji projektov svoje delo opraviti na podlagi revizijskih pooblastil, ki zajemajo vsa znana področja tveganj, vključno s skladnostjo z zahtevami Komisije glede postopkov za sklepanje pogodb in upravičenosti odhodkov, treba pa bi bilo določiti tudi jasne zahteve za poročanje (glej odstavka 8.15 in 8.16); |
| --- | --- |

(a)

bi morali zunanji revizorji projektov svoje delo opraviti na podlagi revizijskih pooblastil, ki zajemajo vsa znana področja tveganj, vključno s skladnostjo z zahtevami Komisije glede postopkov za sklepanje pogodb in upravičenosti odhodkov, treba pa bi bilo določiti tudi jasne zahteve za poročanje (glej odstavka 8.15 in 8.16);

| (a) | V novih standardiziranih pogodbah in revizijskih pooblastilih za preverjanja odhodkov, ki so začeli veljati 1. februarja 2006, so specifično obravnavani predvsem pogodbeni vidiki, ki jih je omenilo Sodišče. |
| --- | --- |

(a)

V novih standardiziranih pogodbah in revizijskih pooblastilih za preverjanja odhodkov, ki so začeli veljati 1. februarja 2006, so specifično obravnavani predvsem pogodbeni vidiki, ki jih je omenilo Sodišče.

| (b) | bi bilo treba opredelitve podatkov in pravila za vnos v sistem CRIS razviti tako, da bi sistem vseboval zanesljive in koristne analitične evidence vseh revizij projektov, ne glede na to, ali jih izvedejo zunanji revizorji ali uslužbenci Komisije, kar bi omogočilo, da so podatki






  — | bolje povzeti, |
| --- | --- | --- |

(b)

bi bilo treba opredelitve podatkov in pravila za vnos v sistem CRIS razviti tako, da bi sistem vseboval zanesljive in koristne analitične evidence vseh revizij projektov, ne glede na to, ali jih izvedejo zunanji revizorji ali uslužbenci Komisije, kar bi omogočilo, da so podatki

—

bolje povzeti,

| — | povezani z ustreznimi podatki o upravljanju projektov, |
| --- | --- |

—

povezani z ustreznimi podatki o upravljanju projektov,

| — | uporabljeni za vnos v sistem ocene tveganj, |
| --- | --- |

—

uporabljeni za vnos v sistem ocene tveganj,

| — | na koncu izmenjani znotraj skupine RELEX (glej odstavke 8.23, 8.25 in 8.27); |
| --- | --- |

—

na koncu izmenjani znotraj skupine RELEX (glej odstavke 8.23, 8.25 in 8.27);

| (b) | Komisija namerava na podlagi pridobljenih izkušenj nadalje izboljšati delovanje sistema revizija CRIS kot dopolnilnega orodja zdajšnjega sistema. |
| --- | --- |

(b)

Komisija namerava na podlagi pridobljenih izkušenj nadalje izboljšati delovanje sistema revizija CRIS kot dopolnilnega orodja zdajšnjega sistema.

| (c) | bi moral sedež EuropeAid skrbneje pregledati podatke o revizijah, ki jih predložijo delegacije, da se zagotovi njihova celovitost in doslednost. To bi morali dopolnjevati službeni obiski preverjanja, ki bi jih izvajali vsi direktorati (glej odstavke 8.20, 8.22 in 8.24); |
| --- | --- |

(c)

bi moral sedež EuropeAid skrbneje pregledati podatke o revizijah, ki jih predložijo delegacije, da se zagotovi njihova celovitost in doslednost. To bi morali dopolnjevati službeni obiski preverjanja, ki bi jih izvajali vsi direktorati (glej odstavke 8.20, 8.22 in 8.24);

| (c) | Komisija je nedavno spremenila obliko poročanja, ki jo uporabljajo delegacije za poročanje o izvajanju letnega revizijskega načrta za leto 2007, tako da je zdaj podrobnejša ter bo omogočila jasnejše razlikovanje med različnimi fazami revizijskega procesa in razlogom za revizijo. |
| --- | --- |

(c)

Komisija je nedavno spremenila obliko poročanja, ki jo uporabljajo delegacije za poročanje o izvajanju letnega revizijskega načrta za leto 2007, tako da je zdaj podrobnejša ter bo omogočila jasnejše razlikovanje med različnimi fazami revizijskega procesa in razlogom za revizijo.

| (d) | bi moral GD ECHO razjasniti pravila o upravičenosti odhodkov, da se preprečijo različne razlage (glej odstavek 8.11); |
| --- | --- |

(d)

bi moral GD ECHO razjasniti pravila o upravičenosti odhodkov, da se preprečijo različne razlage (glej odstavek 8.11);

| (d) | Komisija je še naprej sodelovala z izvajalskimi organizacijami pri izboljšanju njihovega razumevanja pravil, da bi bilo čim manj različnih razlag. Junija 2007 so bili vsem partnerjem poslani informativni listi, ki so zagotovili jasno razlago obstoječih pravil. |
| --- | --- |

(d)

Komisija je še naprej sodelovala z izvajalskimi organizacijami pri izboljšanju njihovega razumevanja pravil, da bi bilo čim manj različnih razlag. Junija 2007 so bili vsem partnerjem poslani informativni listi, ki so zagotovili jasno razlago obstoječih pravil.

| (e) | bi bilo treba pregledati ravnotežje med revizijami sedeža GD ECHO in revizijami izvajalskih partnerjev na terenu, da se pridobi boljši pregled nad resničnostjo odhodkov za projekte (glej odstavek 8.18). |
| --- | --- |

(e)

bi bilo treba pregledati ravnotežje med revizijami sedeža GD ECHO in revizijami izvajalskih partnerjev na terenu, da se pridobi boljši pregled nad resničnostjo odhodkov za projekte (glej odstavek 8.18).

| (e) | Ravnotežje med revizijami na sedežu in revizijami na kraju samem je bilo pregledano in bi ga bilo treba obravnavati v kontekstu splošne strategije kontrol (glej odstavek 8.18). |
| --- | --- |

(e)

Ravnotežje med revizijami na sedežu in revizijami na kraju samem je bilo pregledano in bi ga bilo treba obravnavati v kontekstu splošne strategije kontrol (glej odstavek 8.18).

---

(1)  O pomoči, ki se zagotavlja prek Evropskih razvojnih skladov, se poroča ločeno, saj se ne financira iz splošnega proračuna.

(2)  Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo.

(3)  Geografski direktorati so: (1) Azija in Osrednja Azija; (2) Evropa, južno Sredozemlje, Bližnji Vzhod in sosedska politika; (3) Latinska Amerika.

(4)  Glej odstavek 8.9 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

(5)  Mnenje št. 2/2004 Računskega sodišča o modelu „enotne revizije“, odstavek 50.

(6)  Glej odstavke 8.24–8.28 Letnega poročila za proračunsko leto 2005 in odstavek 52 Letnega poročila za proračunsko leto 2006 o dejavnostih, ki se financirajo iz Evropskih razvojnih skladov.

PRILOGA 8.2

Ocena nadzornih in kontrolnih sistemov

| Zadevni sistem | Ključna notranja kontrola | Splošna ocena |
| --- | --- | --- |
| Postopki in priročniki | Upravljanje predhodnih pregledov | Notranje revizije | Naknadna kontrola transakcij | Zunanje revizije | Poročanje uprave |
| Urad za sodelovanje EuropeAid | | | | | | | |
| Generalni direktorat za humanitarno pomoč (ECHO) | | | | N/A | | | |
| Komisijine delegacije | | | | N/A | | | |

Zadevni sistem

Ključna notranja kontrola

Splošna ocena

Postopki in priročniki

Upravljanje predhodnih pregledov

Notranje revizije

Naknadna kontrola transakcij

Zunanje revizije

Poročanje uprave

Urad za sodelovanje EuropeAid

Generalni direktorat za humanitarno pomoč (ECHO)

N/A

Komisijine delegacije

N/A

Legenda:

| | Zadovoljivo |
| --- | --- |
| | Delno zadovoljivo |
| | Nezadovoljivo |
| N/A | Ni podatkov: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

Zadovoljivo

Delno zadovoljivo

Nezadovoljivo

N/A

Ni podatkov: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

PRILOGA 8.1

Nadaljnje ukrepanje na podlagi ključnih opažanj v okviru izjave o zanesljivosti

| Opažanje Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| Napake v plačilih, ki so jih izvršile izvajalske organizacije |
| Sodišče je odkrilo pomembno število napak v vzorcu plačil, preizkušenih na ravni izvajalskih organizacij.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavek 8.20) | Za revizije računovodskih izkazov, ki jih sprožijo upravičenci, so bila revizijska pooblastila spremenjena. | Za plačila, revidirana v letu 2006, sprejeti ukrep še ni prinesel uspešnih rezultatov. | Glej odgovore Komisije na odstavke 8.10, 8.15, 8.16 in 8.31. |
| Zunanje revizije projektov |
| Zunanjim revizorjem niso bila zagotovljena popolna revizijska pooblastila, kar pomeni, da revizije niso zajele nekaterih področij tveganj, kot je na primer potreba po preizkušanju skladnosti s predpisanimi postopki za sklepanje pogodb.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavek 8.15) | V novih standardiziranih pogodbah in revizijskih pooblastilih za preverjanja odhodkov, ki so začeli veljati 1. februarja 2006, so specifično obravnavani predvsem pogodbeni vidiki, ki jih je omenilo Sodišče. | Celoten učinek ne bo viden do leta 2007 (za večino revizijskih poročil, pregledanih v okviru izjave o zanesljivosti za leto 2006, so bile pogodbe sklenjene pred februarjem 2006). | Glej odgovore Komisije na odstavke 8.10, 8.15 in 8.16. |
| Podatki o revizijah in njihovih rezultatih |
| Niti poročila o upravljanju zunanje pomoči niti računalniški sistem upravljalskih informacij CRIS (skupni informacijski sistem Relex) ne vsebujejo popolnih in sistematičnih podatkov o revizijah projektov in njihovih rezultatih.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavka 8.9 in 8.10) | V letu 2006 se je vnos revizijskih podatkov v sistem CRIS povečal, vendar še vedno ni bil izveden v celoti. V poročilih o upravljanju zunanje pomoči se je še naprej nedosledno poročalo o revizijah. | Čeprav se je uporaba sistema CRIS povečala, potencialne koristi popolnih centralnih evidenc revizij in njihovih rezultatov še niso realizirane. | Glej odgovor Komisije na odstavek 8.23. |
| Ocena tveganj |
| Ocena tveganj v Uradu EuropeAid bi se morala navezovati na ugotovitve revizij na ravni projekta ter razlikovati med različnimi vrstami izvajalskih organizacij in metodami financiranja.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavek 8.23(a)) | Ocena tveganj se je izboljšala z uvedbo osrednjega registra za spremljanje tveganj, ki se posodobi vsako četrtletje. | Kljub uvedbi registra za spremljanje tveganj še vedno ni povezave z revizijskimi ugotovitvami niti analize, izvedene izrecno glede na organizacijo in metodo financiranja. | Glej odgovor Komisije na odstavek 8.28. |

Opažanje Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče

Odgovor Komisije

Napake v plačilih, ki so jih izvršile izvajalske organizacije

Sodišče je odkrilo pomembno število napak v vzorcu plačil, preizkušenih na ravni izvajalskih organizacij.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavek 8.20)

Za revizije računovodskih izkazov, ki jih sprožijo upravičenci, so bila revizijska pooblastila spremenjena.

Za plačila, revidirana v letu 2006, sprejeti ukrep še ni prinesel uspešnih rezultatov.

Glej odgovore Komisije na odstavke 8.10, 8.15, 8.16 in 8.31.

Zunanje revizije projektov

Zunanjim revizorjem niso bila zagotovljena popolna revizijska pooblastila, kar pomeni, da revizije niso zajele nekaterih področij tveganj, kot je na primer potreba po preizkušanju skladnosti s predpisanimi postopki za sklepanje pogodb.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavek 8.15)

V novih standardiziranih pogodbah in revizijskih pooblastilih za preverjanja odhodkov, ki so začeli veljati 1. februarja 2006, so specifično obravnavani predvsem pogodbeni vidiki, ki jih je omenilo Sodišče.

Celoten učinek ne bo viden do leta 2007 (za večino revizijskih poročil, pregledanih v okviru izjave o zanesljivosti za leto 2006, so bile pogodbe sklenjene pred februarjem 2006).

Glej odgovore Komisije na odstavke 8.10, 8.15 in 8.16.

Podatki o revizijah in njihovih rezultatih

Niti poročila o upravljanju zunanje pomoči niti računalniški sistem upravljalskih informacij CRIS (skupni informacijski sistem Relex) ne vsebujejo popolnih in sistematičnih podatkov o revizijah projektov in njihovih rezultatih.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavka 8.9 in 8.10)

V letu 2006 se je vnos revizijskih podatkov v sistem CRIS povečal, vendar še vedno ni bil izveden v celoti. V poročilih o upravljanju zunanje pomoči se je še naprej nedosledno poročalo o revizijah.

Čeprav se je uporaba sistema CRIS povečala, potencialne koristi popolnih centralnih evidenc revizij in njihovih rezultatov še niso realizirane.

Glej odgovor Komisije na odstavek 8.23.

Ocena tveganj

Ocena tveganj v Uradu EuropeAid bi se morala navezovati na ugotovitve revizij na ravni projekta ter razlikovati med različnimi vrstami izvajalskih organizacij in metodami financiranja.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavek 8.23(a))

Ocena tveganj se je izboljšala z uvedbo osrednjega registra za spremljanje tveganj, ki se posodobi vsako četrtletje.

Kljub uvedbi registra za spremljanje tveganj še vedno ni povezave z revizijskimi ugotovitvami niti analize, izvedene izrecno glede na organizacijo in metodo financiranja.

Glej odgovor Komisije na odstavek 8.28.

POGLAVJE 9

Predpristopna strategija

KAZALO

| 9.1–9.6 | Uvod |
| --- | --- |

9.1–9.6

| 9.7–9.25 | Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti |
| --- | --- |

9.7–9.25

| 9.7–9.10 | Revizijski pristop in obseg revizije |
| --- | --- |

9.7–9.10

| 9.11–9.22 | Revizijske ugotovitve |
| --- | --- |

9.11–9.22

| 9.11–9.15 | Zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij |
| --- | --- |

9.11–9.15

| 9.16–9.22 | Nadzorni in kontrolni sistemi |
| --- | --- |

9.16–9.22

| 9.23–9.25 | Zaključki in priporočila |
| --- | --- |

9.23–9.25

| 9.26–9.37 | Pregled nadaljnjega ukrepanja na podlagi prejšnjih opažanj v Posebnem poročilu št. 6/2003 o twinningu kot glavnem instrumentu podpore institucionalne izgradnje v državah kandidatkah |
| --- | --- |

9.26–9.37

| 9.26–9.28 | Uvod |
| --- | --- |

9.26–9.28

| 9.29–9.36 | Opažanja Sodišča |
| --- | --- |

9.29–9.36

| 9.37 | Priporočila |
| --- | --- |

9.37

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 9.1 | To poglavje letnega poročila obravnava razdelek 7 finančne perspektive, ki zajema odhodke v okviru predpristopnih instrumentov (Phare, ISPA in Sapard) za države Srednje in Vzhodne Evrope (1) ter program predpristopne pomoči za Turčijo. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

9.1

To poglavje letnega poročila obravnava razdelek 7 finančne perspektive, ki zajema odhodke v okviru predpristopnih instrumentov (Phare, ISPA in Sapard) za države Srednje in Vzhodne Evrope (1) ter program predpristopne pomoči za Turčijo.

9.2

| 9.2 | Program Phare (2) in program predpristopne pomoči za Turčijo (3) upravlja Generalni direktorat za širitev. Ta predpristopna programa podpirata institucionalno izgradnjo in naložbe. Program ISPA (4) je bil vzpostavljen, da bi olajšal pristop na področju okolja in prometa, upravlja pa ga Generalni direktorat za regionalno politiko. Za izvajanje programa Sapard (5) je odgovoren Generalni direktorat za kmetijstvo, cilj programa pa je pomagati državam upravičenkam pri reševanju težav, ki izhajajo iz strukturnega prilagajanja v njihovih kmetijskih sektorjih in na podeželskih območjih, ter prispevati k izvajanju skupne kmetijske politike. |
| --- | --- |

Program Phare (2) in program predpristopne pomoči za Turčijo (3) upravlja Generalni direktorat za širitev. Ta predpristopna programa podpirata institucionalno izgradnjo in naložbe. Program ISPA (4) je bil vzpostavljen, da bi olajšal pristop na področju okolja in prometa, upravlja pa ga Generalni direktorat za regionalno politiko. Za izvajanje programa Sapard (5) je odgovoren Generalni direktorat za kmetijstvo, cilj programa pa je pomagati državam upravičenkam pri reševanju težav, ki izhajajo iz strukturnega prilagajanja v njihovih kmetijskih sektorjih in na podeželskih območjih, ter prispevati k izvajanju skupne kmetijske politike.

9.3

| 9.3 | Programi in projekti Phare, Turčija in ISPA se v glavnem izvajajo prek decentraliziranega sistema izvajanja (DIS), pri katerem predhodne kontrole odločitev o dodeljevanju in oddaji naročil izvajajo delegacije Komisije, ali prek razširjenega decentraliziranega sistema izvajanja (EDIS) (6), v katerem je opuščena predhodna Komisijina kontrola razpisov in oddaje naročil. V okviru decentraliziranega upravljanja izvršujejo nacionalni organi plačila izvajalcem in upravičencem, Komisija pa izvaja naknadno kontrolo. |
| --- | --- |

Programi in projekti Phare, Turčija in ISPA se v glavnem izvajajo prek decentraliziranega sistema izvajanja (DIS), pri katerem predhodne kontrole odločitev o dodeljevanju in oddaji naročil izvajajo delegacije Komisije, ali prek razširjenega decentraliziranega sistema izvajanja (EDIS) (6), v katerem je opuščena predhodna Komisijina kontrola razpisov in oddaje naročil. V okviru decentraliziranega upravljanja izvršujejo nacionalni organi plačila izvajalcem in upravičencem, Komisija pa izvaja naknadno kontrolo.

9.4

| 9.4 | Po drugi strani se tudi Sapard izvaja decentralizirano, vendar brez predhodne odobritve Komisije pri izbiri projektov, razpisih in oddaji naročil. Komisija je na podlagi svojih ocen upravljanje programa prenesla na vsako državo upravičenko. Za izvajalske in plačilne dejavnosti so odgovorne akreditirane plačilne agencije, ki povrnejo odhodke, nastale pri upravičencih. Vsaka plačilna agencija mora Komisiji letno predložiti potrdilo o svojih računovodskih izkazih in revizijsko poročilo neodvisnega certifikacijskega organa. Komisija opravi preglede, da zagotovi, da so sistemi ustrezni in delujejo, kot je bilo predvideno, ter ob koncu proračunskega leta izvede postopke za potrditev obračunov. |
| --- | --- |

Po drugi strani se tudi Sapard izvaja decentralizirano, vendar brez predhodne odobritve Komisije pri izbiri projektov, razpisih in oddaji naročil. Komisija je na podlagi svojih ocen upravljanje programa prenesla na vsako državo upravičenko. Za izvajalske in plačilne dejavnosti so odgovorne akreditirane plačilne agencije, ki povrnejo odhodke, nastale pri upravičencih. Vsaka plačilna agencija mora Komisiji letno predložiti potrdilo o svojih računovodskih izkazih in revizijsko poročilo neodvisnega certifikacijskega organa. Komisija opravi preglede, da zagotovi, da so sistemi ustrezni in delujejo, kot je bilo predvideno, ter ob koncu proračunskega leta izvede postopke za potrditev obračunov.

9.5

| 9.5 | V letu 2006 so plačila v okviru predpristopnih programov znašala skupno 2 277 milijonov EUR. V 
  diagramu 9.1
  je prikazana razčlenitev sredstev, prevzetih in porabljenih v letu 2006. Za osem držav Srednje in Vzhodne Evrope, ki so države članice postale v letu 2004, po pridružitvi niso bile prevzete nobene nove obveznosti (razen za Sapard, kjer so se nekatere obveznosti prevzemale do konca leta 2004). Za Bolgarijo in Romunijo je bilo leto 2006 zadnje leto prevzemanja obveznosti. Pri novih državah članicah se prejšnji projekti ISPA obravnavajo kot projekti Kohezijskega sklada. Komisijina plačila za te projekte se lahko nadaljujejo do leta 2010/2011. Za Phare se bodo plačila nadaljevala vsaj do konca leta 2009. |
| --- | --- |

V letu 2006 so plačila v okviru predpristopnih programov znašala skupno 2 277 milijonov EUR. V 
  diagramu 9.1
  je prikazana razčlenitev sredstev, prevzetih in porabljenih v letu 2006. Za osem držav Srednje in Vzhodne Evrope, ki so države članice postale v letu 2004, po pridružitvi niso bile prevzete nobene nove obveznosti (razen za Sapard, kjer so se nekatere obveznosti prevzemale do konca leta 2004). Za Bolgarijo in Romunijo je bilo leto 2006 zadnje leto prevzemanja obveznosti. Pri novih državah članicah se prejšnji projekti ISPA obravnavajo kot projekti Kohezijskega sklada. Komisijina plačila za te projekte se lahko nadaljujejo do leta 2010/2011. Za Phare se bodo plačila nadaljevala vsaj do konca leta 2009.

Image

Image

| 9.6 | V finančni perspektivi 2007–2013 bo programe Phare, Turčija, ISPA in Sapard nadomestil en sam nov instrument za predpristopno pomoč, IPA. |
| --- | --- |

9.6

V finančni perspektivi 2007–2013 bo programe Phare, Turčija, ISPA in Sapard nadomestil en sam nov instrument za predpristopno pomoč, IPA.

POSEBNA OCENA V OKVIRU IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

Revizijski pristop in obseg revizije

| 9.7 | Revizija temelji na dveh glavnih virih informacij: |
| --- | --- |

9.7

Revizija temelji na dveh glavnih virih informacij:

| (a) | preizkušanju podatkov iz transakcij: vzorec, sestavljen iz 80 transakcij, je bil vzet iz proračunskega področja predpristopne pomoči; |
| --- | --- |

(a)

preizkušanju podatkov iz transakcij: vzorec, sestavljen iz 80 transakcij, je bil vzet iz proračunskega področja predpristopne pomoči;

| (b) | oceni delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov na naslednjih ravneh: sedež Komisije, delegacije ES ter nacionalne izvajalske in plačilne agencije. |
| --- | --- |

(b)

oceni delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov na naslednjih ravneh: sedež Komisije, delegacije ES ter nacionalne izvajalske in plačilne agencije.

Program Phare in program za Turčijo

| 9.8 | Za program Phare in program za Turčijo je Sodišče: |
| --- | --- |

9.8

Za program Phare in program za Turčijo je Sodišče:

| (a) | izvedlo preizkušanje podatkov iz skupno 67 transakcij na ravni Komisije in na ravni države upravičenke v Bolgariji, na Češkem, Madžarskem, v Latviji (pregled dokumentacije), Litvi, na Poljskem, v Romuniji, na Slovaškem in v Turčiji; |
| --- | --- |

(a)

izvedlo preizkušanje podatkov iz skupno 67 transakcij na ravni Komisije in na ravni države upravičenke v Bolgariji, na Češkem, Madžarskem, v Latviji (pregled dokumentacije), Litvi, na Poljskem, v Romuniji, na Slovaškem in v Turčiji;

| (b) | ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme (izvajanje standardov notranjega kontroliranja, sistem za dejavnosti naknadnega kontroliranja in zaprtje programov na centralni ravni ter razni preizkusi kontrol pri transakcijah, izbranih za preizkušanje podatkov v državah upravičenkah). |
| --- | --- |

(b)

ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme (izvajanje standardov notranjega kontroliranja, sistem za dejavnosti naknadnega kontroliranja in zaprtje programov na centralni ravni ter razni preizkusi kontrol pri transakcijah, izbranih za preizkušanje podatkov v državah upravičenkah).

ISPA

| 9.9 | Pri programu ISPA je bilo preizkušanje podatkov izvedeno pri sedmih plačilih in pri postopkih javnih naročil v zvezi s petimi projekti v Romuniji in dvema projektoma v Bolgariji (7). Pregledani so bili nadzorni in kontrolni sistemi, ki jih je vzpostavila Komisija: predvsem v zvezi s predhodnimi kontrolami, ki so jih izvedle delegacije ES (odstavek 9.3), ter z revizijsko dejavnostjo Generalnega direktorata za regionalno politiko. Na koncu je bil analiziran napredek držav pri pridobitvi odobritve za EDIS. |
| --- | --- |

9.9

Pri programu ISPA je bilo preizkušanje podatkov izvedeno pri sedmih plačilih in pri postopkih javnih naročil v zvezi s petimi projekti v Romuniji in dvema projektoma v Bolgariji (7). Pregledani so bili nadzorni in kontrolni sistemi, ki jih je vzpostavila Komisija: predvsem v zvezi s predhodnimi kontrolami, ki so jih izvedle delegacije ES (odstavek 9.3), ter z revizijsko dejavnostjo Generalnega direktorata za regionalno politiko. Na koncu je bil analiziran napredek držav pri pridobitvi odobritve za EDIS.

Sapard

| 9.10 | Pri programu Sapard je revizija na ravni Komisije zajemala oceno nadzornih in kontrolnih sistemov, vključno s Komisijinim pregledom poročil certifikacijskih organov in preizkušanji transakcij iz vzorca plačil (šest Komisijinih plačil). Poleg tega je revizija Sodišča vključevala preizkušanja kontrol in preizkušanja transakcij pri petih projektih v Romuniji in dodatni vzorec, sestavljen iz petih projektov v Latviji, v katere so bili zajeti glavni ukrepi, izvedeni v času revizije. Te revizije so zajemale preverjanje projektne dokumentacije v posameznih plačilnih agencijah ter zakonitost in pravilnost projektov na kraju samem. |
| --- | --- |

9.10

Pri programu Sapard je revizija na ravni Komisije zajemala oceno nadzornih in kontrolnih sistemov, vključno s Komisijinim pregledom poročil certifikacijskih organov in preizkušanji transakcij iz vzorca plačil (šest Komisijinih plačil). Poleg tega je revizija Sodišča vključevala preizkušanja kontrol in preizkušanja transakcij pri petih projektih v Romuniji in dodatni vzorec, sestavljen iz petih projektov v Latviji, v katere so bili zajeti glavni ukrepi, izvedeni v času revizije. Te revizije so zajemale preverjanje projektne dokumentacije v posameznih plačilnih agencijah ter zakonitost in pravilnost projektov na kraju samem.

Revizijske ugotovitve

Zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij

| 9.11 | V zvezi s programi Phare, Turčija in ISPA napake, ugotovljene pri reviziji osnovnih transakcij, niso bile pomembne. Toda v primeru programa Sapard so bile ugotovljene pomembne napake. |
| --- | --- |

9.11

V zvezi s programi Phare, Turčija in ISPA napake, ugotovljene pri reviziji osnovnih transakcij, niso bile pomembne. Toda v primeru programa Sapard so bile ugotovljene pomembne napake.

| 9.11 | Po mnenju Komisije v primeru Sapard zaradi razlogov, navedenih v točki 9.14, ni bilo veliko napak s finančnim vplivom. |
| --- | --- |

9.11

Po mnenju Komisije v primeru Sapard zaradi razlogov, navedenih v točki 9.14, ni bilo veliko napak s finančnim vplivom.

Program Phare in program za Turčijo

| 9.12 | Sodišče je pri programu Phare odkrilo eno podatkovno napako: na Slovaškem, kjer je bila uporabljena nepravilna stopnja sofinanciranja. Poleg tega so bile odkrite nekatere formalne napake, kot je neupoštevanje razpisnih pravil in pravil za oddajo naročil. |
| --- | --- |

9.12

Sodišče je pri programu Phare odkrilo eno podatkovno napako: na Slovaškem, kjer je bila uporabljena nepravilna stopnja sofinanciranja. Poleg tega so bile odkrite nekatere formalne napake, kot je neupoštevanje razpisnih pravil in pravil za oddajo naročil.

ISPA

| 9.13 | Pri programu ISPA na preizkušene transakcije niso vplivale pomembne napake. Ugotovljene so bile določene napake formalne narave, ki so v glavnem povezane z nespoštovanjem nekaterih zahtev PRAG (8) (kot na primer, da so bili glasujoči člani nepojasnjeno odsotni s sestankov ocenjevalne komisije in da v Uradnem listu niso bile objavljene napovedi javnih naročil in obvestila o njihovi oddaji). |
| --- | --- |

9.13

Pri programu ISPA na preizkušene transakcije niso vplivale pomembne napake. Ugotovljene so bile določene napake formalne narave, ki so v glavnem povezane z nespoštovanjem nekaterih zahtev PRAG (8) (kot na primer, da so bili glasujoči člani nepojasnjeno odsotni s sestankov ocenjevalne komisije in da v Uradnem listu niso bile objavljene napovedi javnih naročil in obvestila o njihovi oddaji).

| 9.13 | Komisija raziskuje okoliščine teh domnevnih kršitev zahtev. Pravila PRAG sicer v splošnem zahtevajo napoved javnih naročil, vendar so izjeme dovoljene. |
| --- | --- |

9.13

Komisija raziskuje okoliščine teh domnevnih kršitev zahtev. Pravila PRAG sicer v splošnem zahtevajo napoved javnih naročil, vendar so izjeme dovoljene.

Sapard

| 9.14 | Na transakcije za Sapard, ki jih je revidiralo Sodišče, so vplivale pomembne napake. Sodišče je odkrilo projekte, kjer prejemniki pomoči Skupnosti niso izpolnjevali svojih pogodbenih obveznosti. Zlasti pri enem projektu, revidiranem v Romuniji, je bilo ugotovljeno, da ni bil upravičen do financiranja EU, ker pri njem niso bili upoštevani pravila in postopki za javna naročila, ki jih je predpisala Komisija. Pregledi, ki so jih organi oblasti za določene projekte dejansko izvedli med obiski na kraju samem, niso bili jasno dokumentirani ali pa niso bili ustrezni, kar je celo povzročilo plačilo naložbe, ki ni bila končana v celoti. |
| --- | --- |

9.14

Na transakcije za Sapard, ki jih je revidiralo Sodišče, so vplivale pomembne napake. Sodišče je odkrilo projekte, kjer prejemniki pomoči Skupnosti niso izpolnjevali svojih pogodbenih obveznosti. Zlasti pri enem projektu, revidiranem v Romuniji, je bilo ugotovljeno, da ni bil upravičen do financiranja EU, ker pri njem niso bili upoštevani pravila in postopki za javna naročila, ki jih je predpisala Komisija. Pregledi, ki so jih organi oblasti za določene projekte dejansko izvedli med obiski na kraju samem, niso bili jasno dokumentirani ali pa niso bili ustrezni, kar je celo povzročilo plačilo naložbe, ki ni bila končana v celoti.

| 9.14 | Večina odkritih napak zadeva projekt v Romuniji. Napaka, odkrita v postopku za javna naročila, se je nanašala na formalne vidike javnega razpisa. |
| --- | --- |

9.14

Večina odkritih napak zadeva projekt v Romuniji. Napaka, odkrita v postopku za javna naročila, se je nanašala na formalne vidike javnega razpisa.

Komisija je proučila delovanje postopkov javnega razpisa in ustrezno nadalje ukrepala v okviru postopka ugotavljanja skladnosti.

Kar zadeva pregledov na kraju samem, so romunski organi sprejeli ukrepe za izboljšanje svojih postopkov.

| 9.15 | Za vzorec plačil, revidiranih na ravni Komisije, Sodišče ponavlja svoje lanskoletno opažanje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, nastalih v okviru tako imenovanega „postopka omejenega časa (9)“, ki zajema spremembo sprejetih (tj. akreditiranih) postopkov, pri katerih se ne opravijo vsi pregledi, preden agencija Sapard odobri projekte. Tega postopka niso akreditirali pristojni bolgarski organi niti ga ni uradno preučila in odobrila Komisija. Komisija je priznala, da ta postopek ni v skladu s pravili in se ga zato ne bi smelo uporabljati. Vseeno je odločila, v glavnem na podlagi (nepreverjenih) informacij, ki so jih zagotovili bolgarski organi, da je bil znesek 19 580 843,66 EUR obravnavan kot upravičen in je bil pozneje, novembra 2006, izplačan. |
| --- | --- |

9.15

Za vzorec plačil, revidiranih na ravni Komisije, Sodišče ponavlja svoje lanskoletno opažanje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, nastalih v okviru tako imenovanega „postopka omejenega časa (9)“, ki zajema spremembo sprejetih (tj. akreditiranih) postopkov, pri katerih se ne opravijo vsi pregledi, preden agencija Sapard odobri projekte. Tega postopka niso akreditirali pristojni bolgarski organi niti ga ni uradno preučila in odobrila Komisija. Komisija je priznala, da ta postopek ni v skladu s pravili in se ga zato ne bi smelo uporabljati. Vseeno je odločila, v glavnem na podlagi (nepreverjenih) informacij, ki so jih zagotovili bolgarski organi, da je bil znesek 19 580 843,66 EUR obravnavan kot upravičen in je bil pozneje, novembra 2006, izplačan.

| 9.15 | Komisija obžaluje, da je bolgarski organi niso pravočasno obvestili o izvajanju „postopka omejenega časa“, vendar ponavlja, da pomeni ta kršitev nekaterih določb Večletnega sporazuma o financiranju (10) formalno napako. Od Komisije se zahteva, da oceni (med drugim) „težo kršitve in finančno izgubo za Skupnost“ (11). Komisija je izvedla revizijo v Bolgariji med 19. in 23. marcem 2007. Revizija nekaterih projektov, ki so bili odobreni v okviru postopka omejenega časa, je pokazala, da so bile posamezne stopnje nadzora v postopku akreditacije upoštevane pred podpisom pogodbe z upravičencem ter tako niso vplivale na upravičenost izdatkov za projekt, izvajan po tem postopku. |
| --- | --- |

9.15

Komisija obžaluje, da je bolgarski organi niso pravočasno obvestili o izvajanju „postopka omejenega časa“, vendar ponavlja, da pomeni ta kršitev nekaterih določb Večletnega sporazuma o financiranju (10) formalno napako. Od Komisije se zahteva, da oceni (med drugim) „težo kršitve in finančno izgubo za Skupnost“ (11). Komisija je izvedla revizijo v Bolgariji med 19. in 23. marcem 2007. Revizija nekaterih projektov, ki so bili odobreni v okviru postopka omejenega časa, je pokazala, da so bile posamezne stopnje nadzora v postopku akreditacije upoštevane pred podpisom pogodbe z upravičencem ter tako niso vplivale na upravičenost izdatkov za projekt, izvajan po tem postopku.

Nadzorni in kontrolni sistemi

| 9.16 | Ocena nadzornih in kontrolnih sistemov za proračunsko področje predpristopne pomoči zajema tri različne generalne direktorate (odstavek 9.2). Z revizijo so bile pri vseh predpristopnih instrumentih še vedno ugotovljene pomanjkljivosti v kontrolnih sistemih nacionalnih organov, ki sodelujejo pri izvajanju projektov. |
| --- | --- |

9.16

Ocena nadzornih in kontrolnih sistemov za proračunsko področje predpristopne pomoči zajema tri različne generalne direktorate (odstavek 9.2). Z revizijo so bile pri vseh predpristopnih instrumentih še vedno ugotovljene pomanjkljivosti v kontrolnih sistemih nacionalnih organov, ki sodelujejo pri izvajanju projektov.

Program Phare in program za Turčijo

| 9.17 | S strani Sodišča pregledane naknadne kontrole (zaključne revizije) v zvezi s projekti, ki so bili financirani v okviru nacionalnih programov Phare za leti 2000 in 2001 in so jih tekom leta izvedli zunanji revizorji, s katerimi je bila sklenjena pogodba, so pokazale finančno nepomembno stopnjo napak. To so potrdili tudi rezultati preizkušanja transakcij, ki ga je opravilo Sodišče. |
| --- | --- |

9.17

S strani Sodišča pregledane naknadne kontrole (zaključne revizije) v zvezi s projekti, ki so bili financirani v okviru nacionalnih programov Phare za leti 2000 in 2001 in so jih tekom leta izvedli zunanji revizorji, s katerimi je bila sklenjena pogodba, so pokazale finančno nepomembno stopnjo napak. To so potrdili tudi rezultati preizkušanja transakcij, ki ga je opravilo Sodišče.

9.18

| 9.18 | Predhodna kontrola javnih razpisov in oddaje naročil, ki so jo v okviru decentraliziranega upravljanja izvajale delegacije ES, je bila uspešna ključna kontrola za zagotovitev zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij. Pri programu Phare in programu za Turčijo je Sodišče v razpisni dokumentaciji opazilo veliko pogostost popravnih ukrepov, ki izhajajo iz predhodnih kontrol, ki jih delegacije izvajajo v Bolgariji, Romuniji in Turčiji. To kaže, da so nacionalni nadzorni sistemi v institucijah, ki uporabljajo decentralizirani sistem izvajanja, še vedno šibki. Zahvaljujoč ohranjanju predhodne kontrole v zadevnih delegacijah te pomanjkljivosti niso imele nobenih resnih negativnih finančnih posledic. |
| --- | --- |

Predhodna kontrola javnih razpisov in oddaje naročil, ki so jo v okviru decentraliziranega upravljanja izvajale delegacije ES, je bila uspešna ključna kontrola za zagotovitev zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij. Pri programu Phare in programu za Turčijo je Sodišče v razpisni dokumentaciji opazilo veliko pogostost popravnih ukrepov, ki izhajajo iz predhodnih kontrol, ki jih delegacije izvajajo v Bolgariji, Romuniji in Turčiji. To kaže, da so nacionalni nadzorni sistemi v institucijah, ki uporabljajo decentralizirani sistem izvajanja, še vedno šibki. Zahvaljujoč ohranjanju predhodne kontrole v zadevnih delegacijah te pomanjkljivosti niso imele nobenih resnih negativnih finančnih posledic.

9.19

| 9.19 | Decembra 2006 sta v Romuniji dve od treh izvajalskih agencij za Phare prejeli akreditacijo EDIS. Toda v Bolgariji je prišlo pri akreditaciji EDIS za Phare do nadaljnje zamude, kar potrjuje ugotovitev Sodišča o pomanjkljivih nadzornih sistemih nacionalnih uprav v institucijah, ki uporabljajo decentralizirani sistem izvajanja. |
| --- | --- |

Decembra 2006 sta v Romuniji dve od treh izvajalskih agencij za Phare prejeli akreditacijo EDIS. Toda v Bolgariji je prišlo pri akreditaciji EDIS za Phare do nadaljnje zamude, kar potrjuje ugotovitev Sodišča o pomanjkljivih nadzornih sistemih nacionalnih uprav v institucijah, ki uporabljajo decentralizirani sistem izvajanja.

| 9.19 | Komisija obžaluje zamude pri akreditaciji EDIS v Bolgariji, vendar zatrjuje, da se jim zaradi neustrezne upravne in nadzorne strukture, ki bi omogočila opustitev predhodne kontrole, ni bilo mogoče izogniti. Komisija mora vztrajati pri nadaljnjih izboljšavah upravnih struktur, da lahko zagotovi dobro finančno poslovodenje sredstev ES v okviru EDIS, preden jih odobri. V Romuniji je tretja izvajalska agencija prejela akreditacijo za EDIS aprila 2007. |
| --- | --- |

9.19

Komisija obžaluje zamude pri akreditaciji EDIS v Bolgariji, vendar zatrjuje, da se jim zaradi neustrezne upravne in nadzorne strukture, ki bi omogočila opustitev predhodne kontrole, ni bilo mogoče izogniti. Komisija mora vztrajati pri nadaljnjih izboljšavah upravnih struktur, da lahko zagotovi dobro finančno poslovodenje sredstev ES v okviru EDIS, preden jih odobri. V Romuniji je tretja izvajalska agencija prejela akreditacijo za EDIS aprila 2007.

ISPA

| 9.20 | Komisija je spremljala in še vedno skrbno spremlja sisteme in projekte v okviru programa ISPA. Iz revizije Sodišča so izšla nekatera priporočila za nadaljnje izboljšanje revizijskih orodij in dokumentacije (kot so kontrolni seznami). |
| --- | --- |

9.20

Komisija je spremljala in še vedno skrbno spremlja sisteme in projekte v okviru programa ISPA. Iz revizije Sodišča so izšla nekatera priporočila za nadaljnje izboljšanje revizijskih orodij in dokumentacije (kot so kontrolni seznami).

| 9.20 | Predlogi Sodišča v zvezi s kontrolnimi seznami se proučijo. |
| --- | --- |

9.20

Predlogi Sodišča v zvezi s kontrolnimi seznami se proučijo.

| 9.21 | Leta 2006 (junija za Romunijo in novembra za Bolgarijo) so sistemi, vzpostavljeni za upravljanje ISPA, Komisiji omogočili opustitev zahteve po predhodni odobritvi. Vendar za nekatere izvajalske agencije odobritev še ni bila mogoča ali pa je bila podana pod pogojem, da se sprejmejo določeni varnostni ukrepi. Komisija je v svoj Sklep vključila več vprašanj, glede katerih morajo različni zadevni organi nadalje ukrepati. Konec leta 2006 je ukrepanje, povezano s temi vprašanji, še potekalo. |
| --- | --- |

9.21

Leta 2006 (junija za Romunijo in novembra za Bolgarijo) so sistemi, vzpostavljeni za upravljanje ISPA, Komisiji omogočili opustitev zahteve po predhodni odobritvi. Vendar za nekatere izvajalske agencije odobritev še ni bila mogoča ali pa je bila podana pod pogojem, da se sprejmejo določeni varnostni ukrepi. Komisija je v svoj Sklep vključila več vprašanj, glede katerih morajo različni zadevni organi nadalje ukrepati. Konec leta 2006 je ukrepanje, povezano s temi vprašanji, še potekalo.

| 9.21 | Nadaljnje ukrepanje v zvezi z vprašanji se izvaja z dejavnostmi spremljanja, pregledi zahtevkov za izplačilo in revizijami. |
| --- | --- |

9.21

Nadaljnje ukrepanje v zvezi z vprašanji se izvaja z dejavnostmi spremljanja, pregledi zahtevkov za izplačilo in revizijami.

Sapard

| 9.22 | Revizija, ki jo je Sodišče izvedlo v Latviji in Romuniji, je pokazala, da so bili v upravne in kontrolne sisteme zajeti ključni koncepti (12), vendar je njihovo delovanje kazalo naslednje pomanjkljivosti: |
| --- | --- |

9.22

Revizija, ki jo je Sodišče izvedlo v Latviji in Romuniji, je pokazala, da so bili v upravne in kontrolne sisteme zajeti ključni koncepti (12), vendar je njihovo delovanje kazalo naslednje pomanjkljivosti:

| 9.22 | |
| --- | --- |

9.22

| (a) | Komisija ni dala potrebne predhodne odobritve za spremembe v postopkih akreditacije v Romuniji (glej tudi odstavek 9.15 glede Bolgarije) in v načrtu za razvoj podeželja v Latviji; |
| --- | --- |

(a)

Komisija ni dala potrebne predhodne odobritve za spremembe v postopkih akreditacije v Romuniji (glej tudi odstavek 9.15 glede Bolgarije) in v načrtu za razvoj podeželja v Latviji;

| (a) | Oba primera sta predmet nadaljnjega ukrepanja v okviru postopka preverjanja skladnosti. |
| --- | --- |

(a)

Oba primera sta predmet nadaljnjega ukrepanja v okviru postopka preverjanja skladnosti.

| (b) | pri enem projektu v Romuniji pregledi niso bili dovolj natančni in kakovostni, zato ni bilo mogoče ugotoviti napak, ki posledično niso bile popravljene (glej odstavek 9.14); |
| --- | --- |

(b)

pri enem projektu v Romuniji pregledi niso bili dovolj natančni in kakovostni, zato ni bilo mogoče ugotoviti napak, ki posledično niso bile popravljene (glej odstavek 9.14);

(c)

| (c) | zbirka podatkov o cenah, s katero se preverja, ali so bili nakupi opravljeni za primerne cene, ki vplivajo na upravičen znesek za projekt, v Romuniji še ni bila vzpostavljena. Na to zadevo je bilo opozorjeno že v Letnem poročilu za leto 2005 (točka 9.17(c)). |
| --- | --- |

zbirka podatkov o cenah, s katero se preverja, ali so bili nakupi opravljeni za primerne cene, ki vplivajo na upravičen znesek za projekt, v Romuniji še ni bila vzpostavljena. Na to zadevo je bilo opozorjeno že v Letnem poročilu za leto 2005 (točka 9.17(c)).

| (c) | Zbirka podatkov o cenah je instrument za določanje primernosti cen in v primeru Sapard skladno z Večletnim sporazumom o financiranju ne pomeni predpisane zahteve. Vendar Komisija deli mnenje s Sodiščem, da bi obstoj takšne zbirke podatkov lahko pomenil še večje zagotovilo za dobro finančno poslovodenje zasebnih nakupov. |
| --- | --- |

(c)

Zbirka podatkov o cenah je instrument za določanje primernosti cen in v primeru Sapard skladno z Večletnim sporazumom o financiranju ne pomeni predpisane zahteve. Vendar Komisija deli mnenje s Sodiščem, da bi obstoj takšne zbirke podatkov lahko pomenil še večje zagotovilo za dobro finančno poslovodenje zasebnih nakupov.

Zaključki in priporočila

| 9.23 | Na transakcije, ki jih je revidiralo Sodišče, niso vplivale pomembne napake, z izjemo transakcij, financiranih iz programa Sapard. To odraža pomanjkljivosti, ugotovljene pri delovanju določenih ključnih kontrol v sistemih Sapard (glej odstavek 9.22). Predhodna kontrola javnih razpisov in oddaje naročil, ki so jo za programe Phare, Turčija in ISPA v okviru decentraliziranega upravljanja izvajale delegacije ES, je bila še naprej uspešna kontrola, ki je bila protiutež pomanjkanju lokalne usposobljenosti za upravljanje razpisnega postopka v kontekstu hitro naraščajočega financiranja. |
| --- | --- |

9.23

Na transakcije, ki jih je revidiralo Sodišče, niso vplivale pomembne napake, z izjemo transakcij, financiranih iz programa Sapard. To odraža pomanjkljivosti, ugotovljene pri delovanju določenih ključnih kontrol v sistemih Sapard (glej odstavek 9.22). Predhodna kontrola javnih razpisov in oddaje naročil, ki so jo za programe Phare, Turčija in ISPA v okviru decentraliziranega upravljanja izvajale delegacije ES, je bila še naprej uspešna kontrola, ki je bila protiutež pomanjkanju lokalne usposobljenosti za upravljanje razpisnega postopka v kontekstu hitro naraščajočega financiranja.

| 9.23 | Kot je navedeno v odgovorih na odstavke 9.11, 9.14 in 9.22, Komisija meni, da napake, ki jih je odkrilo Sodišče v primeru Sapard, niso pomembne, razen morda v primeru postopkov javnega razpisa v Romuniji. Komisija se seveda zaveda morebitnega tveganja v zvezi s programom Sapard in bo to upoštevala pri svojih revizijah, vendar pa do sedaj ni našla nobenih dokazov o splošnem finančnem tveganju. |
| --- | --- |

9.23

Kot je navedeno v odgovorih na odstavke 9.11, 9.14 in 9.22, Komisija meni, da napake, ki jih je odkrilo Sodišče v primeru Sapard, niso pomembne, razen morda v primeru postopkov javnega razpisa v Romuniji. Komisija se seveda zaveda morebitnega tveganja v zvezi s programom Sapard in bo to upoštevala pri svojih revizijah, vendar pa do sedaj ni našla nobenih dokazov o splošnem finančnem tveganju.

| 9.24 | Nadaljnje ukrepanje Sodišča na podlagi ključnih opažanj v izjavi o zanesljivosti je prikazano v 
  Prilogi 9.1
  , splošna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov za leto 2006 pa v 
  Prilogi 9.2
  . |
| --- | --- |

9.24

Nadaljnje ukrepanje Sodišča na podlagi ključnih opažanj v izjavi o zanesljivosti je prikazano v 
  Prilogi 9.1
  , splošna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov za leto 2006 pa v 
  Prilogi 9.2
  .

9.25

| 9.25 | Sodišče priporoča, da Komisija: |
| --- | --- |

Sodišče priporoča, da Komisija:

| 9.25 | |
| --- | --- |

9.25

| (a) | skrbno spremlja uspešnost delovanja nacionalnih nadzornih in kontrolnih sistemov, predvsem pripravo in upravljanje razpisov v Turčiji, javna naročila v okviru EDIS v Bolgariiji in Romuniji ter pravočasno zagotovitev nacionalnega sofinanciranja; |
| --- | --- |

(a)

skrbno spremlja uspešnost delovanja nacionalnih nadzornih in kontrolnih sistemov, predvsem pripravo in upravljanje razpisov v Turčiji, javna naročila v okviru EDIS v Bolgariiji in Romuniji ter pravočasno zagotovitev nacionalnega sofinanciranja;

| (a) | Nadaljnje ukrepanje v zvezi z vprašanji se izvaja z dejavnostmi spremljanja, pregledi zahtevkov za izplačilo in revizijami. |
| --- | --- |

(a)

Nadaljnje ukrepanje v zvezi z vprašanji se izvaja z dejavnostmi spremljanja, pregledi zahtevkov za izplačilo in revizijami.

| (b) | zagotovi, da romunski in bolgarski organi privedejo sisteme na raven, ki predstavlja dober standard finančnega poslovodenja strukturnih skladov in ustrezno zagotavlja natančnost, pravilnost in upravičenost zahtevkov za pomoč Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da romunski in bolgarski organi privedejo sisteme na raven, ki predstavlja dober standard finančnega poslovodenja strukturnih skladov in ustrezno zagotavlja natančnost, pravilnost in upravičenost zahtevkov za pomoč Skupnosti;

| (b) | V ta namen se nadaljujejo spremljanje in revizije. |
| --- | --- |

(b)

V ta namen se nadaljujejo spremljanje in revizije.

| (c) | v primeru Sapard nadalje ukrepa glede izboljšanja kontrolnih poročil, ki jih izdajo romunski organi; |
| --- | --- |

(c)

v primeru Sapard nadalje ukrepa glede izboljšanja kontrolnih poročil, ki jih izdajo romunski organi;

| (c) | Komisija se zaveda, da bi bilo v nekaterih primerih mogoče izboljšati poročanja o pregledih na kraju samem in to zadevo nadalje spremlja v okviru postopka za potrditev obračunov. |
| --- | --- |

(c)

Komisija se zaveda, da bi bilo v nekaterih primerih mogoče izboljšati poročanja o pregledih na kraju samem in to zadevo nadalje spremlja v okviru postopka za potrditev obračunov.

| (d) | s skrbnim spremljanjem zagotovi, da plačilne agencije Sapard ne uvedejo nobenih sprememb akreditiranih postopkov, ne da bi to predhodno odobrila Komisija. |
| --- | --- |

(d)

s skrbnim spremljanjem zagotovi, da plačilne agencije Sapard ne uvedejo nobenih sprememb akreditiranih postopkov, ne da bi to predhodno odobrila Komisija.

| (d) | Komisija je romunskim in bolgarskim organom izrazila svojo zaskrbljenost in jih opozorila, da morajo (do dne pristopa) Komisiji posredovati vse predlagane spremembe postopkov še pred njihovim izvajanjem. |
| --- | --- |

(d)

Komisija je romunskim in bolgarskim organom izrazila svojo zaskrbljenost in jih opozorila, da morajo (do dne pristopa) Komisiji posredovati vse predlagane spremembe postopkov še pred njihovim izvajanjem.

PREGLED NADALJNJEGA UKREPANJA NA PODLAGI PREJŠNJIH OPAŽANJ V POSEBNEM POROČILU ŠT. 6/2003 O TWINNINGU KOT GLAVNEM INSTRUMENTU PODPORE INSTITUCIONALNE IZGRADNJE V DRŽAVAH KANDIDATKAH

Uvod

| 9.26 | Evropsko računsko sodišče je julija 2003 objavilo Posebno poročilo št. 6/2003 o twinningu kot glavnem instrumentu podpore institutucionalne izgradnje v državah kandidatkah (13). Glavni zaključek je bil, da je twinning pozitiven instrument institucionalne izgradnje in da je deloval kot pospeševalec pri zagonu reforme držav kandidatk. Vendar so bili v primerjavi s preveč optimističnimi cilji dejanski rezultati projektov omejeni. Posebno poročilo je Komisiji priporočilo, da za povečanje stroškovne učinkovitosti in izboljšanje doseganja rezultatov (i) več pozornosti nameni oblikovanju stvarnih in dosegljivih ciljev, (ii) hitreje spremlja dosežke, (iii) poenostavi postopke, (iv) uporablja twinning bolj selektivno, in da (v) uporabi pridobljeno znanje in izkušnje za podporo trajnostnemu razvoju. Evropski parlament in Svet sta ta priporočila podprla (14). |
| --- | --- |

9.26

Evropsko računsko sodišče je julija 2003 objavilo Posebno poročilo št. 6/2003 o twinningu kot glavnem instrumentu podpore institutucionalne izgradnje v državah kandidatkah (13). Glavni zaključek je bil, da je twinning pozitiven instrument institucionalne izgradnje in da je deloval kot pospeševalec pri zagonu reforme držav kandidatk. Vendar so bili v primerjavi s preveč optimističnimi cilji dejanski rezultati projektov omejeni. Posebno poročilo je Komisiji priporočilo, da za povečanje stroškovne učinkovitosti in izboljšanje doseganja rezultatov (i) več pozornosti nameni oblikovanju stvarnih in dosegljivih ciljev, (ii) hitreje spremlja dosežke, (iii) poenostavi postopke, (iv) uporablja twinning bolj selektivno, in da (v) uporabi pridobljeno znanje in izkušnje za podporo trajnostnemu razvoju. Evropski parlament in Svet sta ta priporočila podprla (14).

9.27

| 9.27 | Cilj tega nadaljnjega pregleda, izvedenega sredi leta 2006, je bil oceniti, kako je po objavi Posebnega poročila Sodišča v splošnem napredoval instrument twinning in v kolikšni meri so bila izvedena priporočila, podana v prvotnem poročilu. |
| --- | --- |

Cilj tega nadaljnjega pregleda, izvedenega sredi leta 2006, je bil oceniti, kako je po objavi Posebnega poročila Sodišča v splošnem napredoval instrument twinning in v kolikšni meri so bila izvedena priporočila, podana v prvotnem poročilu.

9.28

| 9.28 | Komisija (Generalni direktorat za širitev) ima vlogo pospeševalca in koordinatorja instrumenta twinning in tako določa pravila in smernice, ki jih morajo upoštevati twinning partnerji, med drugim z vzdrževanjem priročnika o twinningu. Pristojni generalni direktorati so del notranje posvetovalne strukture in sodelujejo pri načrtovanju programov pomoči. Za izvajanje so odgovorni izključno twinning partnerji, tj. upravičene institucije in države članice. |
| --- | --- |

Komisija (Generalni direktorat za širitev) ima vlogo pospeševalca in koordinatorja instrumenta twinning in tako določa pravila in smernice, ki jih morajo upoštevati twinning partnerji, med drugim z vzdrževanjem priročnika o twinningu. Pristojni generalni direktorati so del notranje posvetovalne strukture in sodelujejo pri načrtovanju programov pomoči. Za izvajanje so odgovorni izključno twinning partnerji, tj. upravičene institucije in države članice.

Opažanja Sodišča

| 9.29 | Komisija je obravnavala veliko opažanj iz Posebnega poročila št. 6/2003. V letih 2004 in 2005 je Komisija s spremembami priročnika o twinningu uvedla popravne ukrepe, kot so, da se twinning partnerjem stroške za pripravo projektov povrne le, če se spoštujejo roki, da je plača rezidenčnega twinning svetovalca izplačana prek istega organa kot odhodki za projekt, da se vzpostavijo pogoji, ki jih uporabljajo pooblaščeni organi (tj. organi, ki naloge opravljajo namesto javne uprave), da se izogne nelojalni konkurenci in ohrani javni značaj twinninga, ter da se spodbuja uporaba posebnega instrumenta krajšega twinninga (Twinning Light) za manj zapletene projekte. Od leta 2005 je priročnik poleg programa Phare zajel še programe CARDS, MEDA in TACIS. |
| --- | --- |

9.29

Komisija je obravnavala veliko opažanj iz Posebnega poročila št. 6/2003. V letih 2004 in 2005 je Komisija s spremembami priročnika o twinningu uvedla popravne ukrepe, kot so, da se twinning partnerjem stroške za pripravo projektov povrne le, če se spoštujejo roki, da je plača rezidenčnega twinning svetovalca izplačana prek istega organa kot odhodki za projekt, da se vzpostavijo pogoji, ki jih uporabljajo pooblaščeni organi (tj. organi, ki naloge opravljajo namesto javne uprave), da se izogne nelojalni konkurenci in ohrani javni značaj twinninga, ter da se spodbuja uporaba posebnega instrumenta krajšega twinninga (Twinning Light) za manj zapletene projekte. Od leta 2005 je priročnik poleg programa Phare zajel še programe CARDS, MEDA in TACIS.

| 9.29 | Komisija ceni priznanje Sveta v zvezi z njenim prizadevanjem za ohranitev in razvoj twinninga kot instrumenta za učinkovito, verodostojno in zanesljivo institucionalno izgradnjo v Evropi. Taka nenehna prilagoditev je pomembna zlasti zato, ker je twinning zdaj mogoče uporabiti na področju evropske sosedske politike. |
| --- | --- |

9.29

Komisija ceni priznanje Sveta v zvezi z njenim prizadevanjem za ohranitev in razvoj twinninga kot instrumenta za učinkovito, verodostojno in zanesljivo institucionalno izgradnjo v Evropi. Taka nenehna prilagoditev je pomembna zlasti zato, ker je twinning zdaj mogoče uporabiti na področju evropske sosedske politike.

| 9.30 | Zavezanost države upravičenke, tako na ravni konkretne izvedbe projekta kot na ravni globalne politične obveznosti, je bistven predpogoj za uspeh katerega koli twinning projekta. To je priznano tudi v priročniku o twinningu. Vendar izidi nekaterih projektov celo v letu 2006 sploh niso bili uporabljeni, ker predpogoji za uspešno izvedbo projektov niso bili v celoti izpolnjeni ali pa se vlada upravičenka ni zavezala, da bo uporabila izide projektov. |
| --- | --- |

9.30

Zavezanost države upravičenke, tako na ravni konkretne izvedbe projekta kot na ravni globalne politične obveznosti, je bistven predpogoj za uspeh katerega koli twinning projekta. To je priznano tudi v priročniku o twinningu. Vendar izidi nekaterih projektov celo v letu 2006 sploh niso bili uporabljeni, ker predpogoji za uspešno izvedbo projektov niso bili v celoti izpolnjeni ali pa se vlada upravičenka ni zavezala, da bo uporabila izide projektov.

| 9.30 | Uspeh vsakega twinning projekta je odvisen od aktivnega sodelovanja in popolne zavezanosti vseh udeležencev, tudi uprav izbranih držav članic. |
| --- | --- |

9.30

Uspeh vsakega twinning projekta je odvisen od aktivnega sodelovanja in popolne zavezanosti vseh udeležencev, tudi uprav izbranih držav članic.

| 9.31 | Zasnova projektov se je od prvega kroga twinning projektov precej razvila. Obseg poznejših projektov je bolj osredotočen, cilji pa so natančneje opredeljeni in merljivi. Eden od dejavnikov, ki so pripomogli k izboljšanju je, da so upravičenci pridobili več izkušenj z izvajanjem projektov EU. Toda za upravičence, ki nimajo predhodnih izkušenj s projekti twinning ali projekti tehnične pomoči, je prvotna zasnova projekta, tj. priprava projektnega predloga, še vedno težavna. To v začetni fazi twinninga še vedno vodi do zapletenih projektov s previsoko zastavljenimi cilji. Pri projektih twinning z naložbenimi elementi so postopki za oddajo javnih naročil pogosto povzročili zamude pri izvajanju twinninga, zaradi česar je bilo potrebno precej spremeniti zasnovo projekta ali nekatere elemente prenesti na nadaljnje projekte. |
| --- | --- |

9.31

Zasnova projektov se je od prvega kroga twinning projektov precej razvila. Obseg poznejših projektov je bolj osredotočen, cilji pa so natančneje opredeljeni in merljivi. Eden od dejavnikov, ki so pripomogli k izboljšanju je, da so upravičenci pridobili več izkušenj z izvajanjem projektov EU. Toda za upravičence, ki nimajo predhodnih izkušenj s projekti twinning ali projekti tehnične pomoči, je prvotna zasnova projekta, tj. priprava projektnega predloga, še vedno težavna. To v začetni fazi twinninga še vedno vodi do zapletenih projektov s previsoko zastavljenimi cilji. Pri projektih twinning z naložbenimi elementi so postopki za oddajo javnih naročil pogosto povzročili zamude pri izvajanju twinninga, zaradi česar je bilo potrebno precej spremeniti zasnovo projekta ali nekatere elemente prenesti na nadaljnje projekte.

| 9.31 | Twinning projekti izvirajo iz dialoga med Komisijo in državami upravičenkami. Komisija je uvedla več pobud, da bi upravam morebitnih upravičenk pomagala pri načrtovanju ciljnih twinning projektov: |
| --- | --- |

9.31

Twinning projekti izvirajo iz dialoga med Komisijo in državami upravičenkami. Komisija je uvedla več pobud, da bi upravam morebitnih upravičenk pomagala pri načrtovanju ciljnih twinning projektov:

| — | CD-Rom iz leta 2004 vsebuje vse zahteve za twinning pomoč (predloge) in je bil posodobljen v letu 2006, |
| --- | --- |

—

CD-Rom iz leta 2004 vsebuje vse zahteve za twinning pomoč (predloge) in je bil posodobljen v letu 2006,

| — | nov model zahtev za twinning projekte (predlogi) je bil predstavljen v Skupnem priročniku o twinningu za leto 2005, |
| --- | --- |

—

nov model zahtev za twinning projekte (predlogi) je bil predstavljen v Skupnem priročniku o twinningu za leto 2005,

| — | pospešena so bila prizadevanja za usposabljanje, vključno npr. z uvedbo internega usposabljanja za koordinatorje twinninga, ki se izvaja dvakrat na leto, in usposabljanjem na kraju izvajanja projekta. |
| --- | --- |

—

pospešena so bila prizadevanja za usposabljanje, vključno npr. z uvedbo internega usposabljanja za koordinatorje twinninga, ki se izvaja dvakrat na leto, in usposabljanjem na kraju izvajanja projekta.

| 9.32 | Rezidenčni twinning svetovalci pripravijo četrtletna poročila o napredku, ki jih zdaj skrbno spremlja Komisija. Poročila o projektih, ki jih je pregledalo Sodišče, so delegacije redno analizirale in o njih podale pripombe, kadar je bilo potrebno, pa predlagale popravne ukrepe. |
| --- | --- |

9.32

Rezidenčni twinning svetovalci pripravijo četrtletna poročila o napredku, ki jih zdaj skrbno spremlja Komisija. Poročila o projektih, ki jih je pregledalo Sodišče, so delegacije redno analizirale in o njih podale pripombe, kadar je bilo potrebno, pa predlagale popravne ukrepe.

9.33

| 9.33 | Komisija ni dovolj poenostavila postopkov. Pogodbe o twinningu še vedno vsebujejo pretirano podrobne proračune na ravni dejavnosti in življenjepise vseh strokovnjakov, ki sodelujejo pri projektu. Zato tesnejše usklajevanje aktivnosti, ki je po začetni fazi običajni del upravljanja projekta (npr. prilagajanje števila dni za izvedbo delavnic, število dokumentov, ki jih je treba prevesti), še vedno zahteva formalno preoblikovanje pogodbe, kar po nepotrebnem zapleta upravljanje projekta. |
| --- | --- |

Komisija ni dovolj poenostavila postopkov. Pogodbe o twinningu še vedno vsebujejo pretirano podrobne proračune na ravni dejavnosti in življenjepise vseh strokovnjakov, ki sodelujejo pri projektu. Zato tesnejše usklajevanje aktivnosti, ki je po začetni fazi običajni del upravljanja projekta (npr. prilagajanje števila dni za izvedbo delavnic, število dokumentov, ki jih je treba prevesti), še vedno zahteva formalno preoblikovanje pogodbe, kar po nepotrebnem zapleta upravljanje projekta.

| 9.33 | V letu 2007 je Komisija nadalje racionalizirala pravila o twinningu, vključno s tistimi, ki urejajo proračunske spremembe, da se povečata jasnost in enostavnost pri upravljanju twinning projektov. Priročnik o twinningu predvideva prožno strukturo za spremembo odobrenih pogodb o twinningu. Kot pri vsakem pogodbenem razmerju je treba tudi v tem primeru spremembe priglasiti vnaprej. Ta zahteva je smiselna, saj te spremembe zelo pogosto zajemajo prilagoditev ne le obveznih rezultatov temveč tudi strukture izdatkov finančnih sredstev Skupnosti. |
| --- | --- |

9.33

V letu 2007 je Komisija nadalje racionalizirala pravila o twinningu, vključno s tistimi, ki urejajo proračunske spremembe, da se povečata jasnost in enostavnost pri upravljanju twinning projektov. Priročnik o twinningu predvideva prožno strukturo za spremembo odobrenih pogodb o twinningu. Kot pri vsakem pogodbenem razmerju je treba tudi v tem primeru spremembe priglasiti vnaprej. Ta zahteva je smiselna, saj te spremembe zelo pogosto zajemajo prilagoditev ne le obveznih rezultatov temveč tudi strukture izdatkov finančnih sredstev Skupnosti.

| 9.34 | Komisija ni upoštevala priporočila Sodišča, naj twinning uporablja bolj selektivno. Odločanje med twinningom in tehnično pomočjo še vedno ne temelji na nobeni poglobljeni analizi. |
| --- | --- |

9.34

Komisija ni upoštevala priporočila Sodišča, naj twinning uporablja bolj selektivno. Odločanje med twinningom in tehnično pomočjo še vedno ne temelji na nobeni poglobljeni analizi.

| 9.34 | Opredelitev in oblikovanje twinning projektov sta rezultat procesa in dialoga med Komisijo in državo upravičenko v okviru končnega pregleda in odobritve upravljalnega odbora PHARE oziroma CARDS. |
| --- | --- |

9.34

Opredelitev in oblikovanje twinning projektov sta rezultat procesa in dialoga med Komisijo in državo upravičenko v okviru končnega pregleda in odobritve upravljalnega odbora PHARE oziroma CARDS.

| 9.35 | Vsi projekti, pregledani v letu 2006, so zajemali ukrepe, ki podpirajo trajnost izidov projektov. Primeri vključujejo poklicno izobraževanje in uporabo rezultatov v nadaljnjem projektu. |
| --- | --- |

9.35

Vsi projekti, pregledani v letu 2006, so zajemali ukrepe, ki podpirajo trajnost izidov projektov. Primeri vključujejo poklicno izobraževanje in uporabo rezultatov v nadaljnjem projektu.

9.36

| 9.36 | Twinning projekti na splošno pokrivajo podobna področja pomoči v vseh državah upravičenkah. Vendar Komisija še vedno nima sistematičnega pristopa pri širjenju najboljše prakse, vključno z javno podatkovno zbirko o projektih in njihovih rezultatih, niti ni bila vzpostavljena mreža rezidenčnih twinning svetovalcev, ki je ključnega pomena za izmenjavo znanja in izkušenj. Poleg tega ni sistematičnega pristopa pri naknadnem vrednotenju rezultatov projektov. Po koncu projekta ni vzpostavljen postopek za preverjanje uporabe doseženih rezultatov. Na programski ravni se izvajajo samo tematska vrednotenja. Vendar ta ne obravnavajo posameznih projektov, ampak ocenjujejo celotni instrument. |
| --- | --- |

Twinning projekti na splošno pokrivajo podobna področja pomoči v vseh državah upravičenkah. Vendar Komisija še vedno nima sistematičnega pristopa pri širjenju najboljše prakse, vključno z javno podatkovno zbirko o projektih in njihovih rezultatih, niti ni bila vzpostavljena mreža rezidenčnih twinning svetovalcev, ki je ključnega pomena za izmenjavo znanja in izkušenj. Poleg tega ni sistematičnega pristopa pri naknadnem vrednotenju rezultatov projektov. Po koncu projekta ni vzpostavljen postopek za preverjanje uporabe doseženih rezultatov. Na programski ravni se izvajajo samo tematska vrednotenja. Vendar ta ne obravnavajo posameznih projektov, ampak ocenjujejo celotni instrument.

| 9.36 | S periodično objavo novic o twinningu ter izdajo nove brošure o twinningu in DVD-ja si je Komisija znatno prizadevala za širjenje najboljših praks o twinningu. |
| --- | --- |

9.36

S periodično objavo novic o twinningu ter izdajo nove brošure o twinningu in DVD-ja si je Komisija znatno prizadevala za širjenje najboljših praks o twinningu.

Na podlagi opažanj, ki jih je Sodišče navedlo v posebnem poročilu, so bile države upravičenke leta 2003 naprošene, da sodelujejo pri ustanovitvi mreže rezidenčnih twinning svetovalcev, ki pa nato zaradi odsotnosti pozitivnega odgovora ni bila ustanovljena.

Poleg tematskih vrednotenj izvaja Komisija tudi vrednotenja naključnih posameznih projektov.

Priporočila

| 9.37 | Sodišče priporoča, da Komisija: |
| --- | --- |

9.37

Sodišče priporoča, da Komisija:

| 9.37 | Komisija pozdravlja priporočila Sodišča in si jih prizadeva ustrezno upoštevati pri razvoju twinninga v prihodnje. |
| --- | --- |

9.37

Komisija pozdravlja priporočila Sodišča in si jih prizadeva ustrezno upoštevati pri razvoju twinninga v prihodnje.

| (a) | razmisli o določitvi strožjih pogojev o uporabi izidov projektov s strani vlad upravičenk; |
| --- | --- |

(a)

razmisli o določitvi strožjih pogojev o uporabi izidov projektov s strani vlad upravičenk;

| (a) | Komisija bo še naprej vztrajala, naj država upravičenka zagotovi trajnost rezultatov twinning projektov. V primeru neizpolnjevanja navedenega pogoja lahko Komisija prekine izvajanje projekta. |
| --- | --- |

(a)

Komisija bo še naprej vztrajala, naj država upravičenka zagotovi trajnost rezultatov twinning projektov. V primeru neizpolnjevanja navedenega pogoja lahko Komisija prekine izvajanje projekta.

| (b) | razmisli o uspešnejših načinih podpore upravičencem pri pripravi njihovega prvega projekta, vključno z načrtovanjem javnih naročil; |
| --- | --- |

(b)

razmisli o uspešnejših načinih podpore upravičencem pri pripravi njihovega prvega projekta, vključno z načrtovanjem javnih naročil;

| (b) | Komisija je že začela izvajati več pobud, da bi morebitnim upravičenkam zagotovila podporo, in upošteva potrebo po izboljšanem usklajevanju za zagotovitev pravočasnega izvajanja javnih naročil. |
| --- | --- |

(b)

Komisija je že začela izvajati več pobud, da bi morebitnim upravičenkam zagotovila podporo, in upošteva potrebo po izboljšanem usklajevanju za zagotovitev pravočasnega izvajanja javnih naročil.

| (c) | razmisli o zmanjšanju ravni podrobnosti v twinning pogodbah, da se za upravljanje projekta zagotovi večja prožnost; |
| --- | --- |

(c)

razmisli o zmanjšanju ravni podrobnosti v twinning pogodbah, da se za upravljanje projekta zagotovi večja prožnost;

| (c) | Komisija je zavezana nadaljnji racionalizaciji pravil, ki urejajo proračunske spremembe, da se povečata jasnost in enostavnost pri upravljanju twinning projektov. |
| --- | --- |

(c)

Komisija je zavezana nadaljnji racionalizaciji pravil, ki urejajo proračunske spremembe, da se povečata jasnost in enostavnost pri upravljanju twinning projektov.

| (d) | zagotovi, da je izbira med twinningom in tehnično pomočjo dobro utemeljena, ter poveča ozaveščanje upravičencev o razliki med njima; |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da je izbira med twinningom in tehnično pomočjo dobro utemeljena, ter poveča ozaveščanje upravičencev o razliki med njima;

| (d) | Komisija bo še naprej poudarjala posebnosti twinninga in posebno pozornost zagotavljala izbiri med twinningom in tehnično pomočjo. |
| --- | --- |

(d)

Komisija bo še naprej poudarjala posebnosti twinninga in posebno pozornost zagotavljala izbiri med twinningom in tehnično pomočjo.

| (e) | vzpostavi (i) sistematični pristop pri naknadnem vrednotenju ali spremljanju rezultatov projektov in preverjanju, ali se rezultati uporabljajo, (ii) mrežo rezidenčnih twinning svetovalcev in (iii) podatkovno zbirko o rezultatih projektov, da se omogoči širjenje najboljše prakse. |
| --- | --- |

(e)

vzpostavi (i) sistematični pristop pri naknadnem vrednotenju ali spremljanju rezultatov projektov in preverjanju, ali se rezultati uporabljajo, (ii) mrežo rezidenčnih twinning svetovalcev in (iii) podatkovno zbirko o rezultatih projektov, da se omogoči širjenje najboljše prakse.

| (e) | (i) | Komisija bo še naprej izvajala redne presoje vpliva, rezultate pa posredovala ob letnem srečanju nacionalnih kontaktnih točk. |
| --- | --- | --- |

(e)

(i)

Komisija bo še naprej izvajala redne presoje vpliva, rezultate pa posredovala ob letnem srečanju nacionalnih kontaktnih točk.

| (ii) | Komisija obžaluje, da zaradi pomanjkljivega sodelovanja drugih udeležencev twinninga do sedaj na žalost ni bilo mogoče vzpostaviti predlagane mreže. |
| --- | --- |

(ii)

Komisija obžaluje, da zaradi pomanjkljivega sodelovanja drugih udeležencev twinninga do sedaj na žalost ni bilo mogoče vzpostaviti predlagane mreže.

| (iii) | Vzpostavitev zbirke podatkov odpira številna vprašanja glede trajnega sodelovanja z nosilci strokovnega znanja o twinningu in varstva podatkov. |
| --- | --- |

(iii)

Vzpostavitev zbirke podatkov odpira številna vprašanja glede trajnega sodelovanja z nosilci strokovnega znanja o twinningu in varstva podatkov.

---

(1)  Osem držav, ki so postale države članice leta 2004 (Češka, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska, Slovenija in Slovaška), in dve državi, ki sta državi članici postali 1. januarja 2007 (Bolgarija in Romunija), ter država kandidatka Hrvaška.

(2)  Poljska, Madžarska in prestrukturiranje v vzhodnoevropskih državah, Uredba Sveta (EGS) št. 3906/89 (UL L 375, 23.12.1989, str. 11).

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 2500/2001 z dne 17. decembra 2001 o predpristopni finančni pomoči za Turčijo (UL L 342, 27.12.2001, str. 1).

(4)  Instrument strukturne politike v predpristopnem obdobju, Uredba Sveta (ES) št. 1267/1999 (UL L 161, 26.6.1999, str. 73).

(5)  Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja, Uredba Sveta (ES) št. 1268/1999 (UL L 161, 26.6.1999, str. 87).

(6)  V okviru EDIS so bile za izvajanje programov Phare in ISPA brez predhodne kontrole Komisije nad javnimi razpisi in oddajanjem naročil akreditirane posebne izvajalske agencije.

(7)  Plačila tretji državi, ki prejema pomoč ISPA (Hrvaška), so v letu 2006 predstavljala manj kot 1 % skupnih plačil ISPA.

(8)  Praktični priročnik o postopkih za pogodbe Phare, ISPA in Sapard.

(9)  Odstavek 9.10 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

(10)  Člen 5(4) oddelka A.

(11)  Glej odstavka 2 in 4 člena 12 oddelka A Večletnega sporazuma o financiranju.

(12)  Ustrezna ločitev nalog, pravilna odobritev transakcij, ustrezna dokumentacija in evidence, kontrola na kraju samem (fizična kontrola), neodvisni pregledi.

(13)  UL C 167, 17.7.2003.

(14)  Poročilo Evropskega parlamenta o razrešnici za leto 2002 (A5–0200/2004), zasedanje Sveta 2569 (6970/04).

PRILOGA 9.1(a)

Nadaljnje ukrepanje na podlagi ključnih opažanj v okviru izjave o zanesljivosti – Predpristopna strategija – Del Phare in Turčija

| Opažanje Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| Velika pogostost popravnih ukrepov, ki izhajajo iz predhodnih kontrol s strani delegacij.
  (Odstavek 9.13 Letnega poročila za proračunsko leto 2005) | Stalna podpora delegacij, da se izboljša kakovost dela nacionalnih organov. | Sodišče je tudi v letu 2006 ugotovilo veliko pogostost popravnih ukrepov, ki so posledica predhodnih kontrol s strani delegacij. | Komisija si bo prizadevala nacionalnim upravam pomagati pri izgradnji in vzpostavitvi ustreznih struktur in postopkov, da se povečata njihova zmogljivost vodenja in nadzora. |
| Postopek, ki naj bi nacionalne organe opomnil na predložitev končnih izjav, je pomanjkljiv, za postopek pregledovanja pa niso bili pripravljeni kontrolni seznami.
  (Odstavek 9.14 Letnega poročila za proračunsko leto 2005) | Kontrolni seznami so bili pripravljeni. Obdobje, določeno za predložitev izjav, je bilo podaljšano. | Pri predložitvi končnih izjav še prihaja do zamud. | Komisija redno pošilja pisne opomine, s katerimi poudarja potrebo, da je treba končne izjave pravočasno predložiti. To vprašanje je bilo zastavljeno tudi v okviru skupnih odborov za spremljanje. S pomočjo teh prizadevanj je bila večina zapoznelih končnih izjav predložena in obravnavana. |
| Akreditirane izvajalske agencije za EDIS niso bile v vseh primerih dejanski naročnik.
  (Odstavek 9.15 Letnega poročila za proračunsko leto 2005) | Zaradi nacionalne zakonodaje (glede lastništva itd.) izvajalske agencije ne morejo biti v vseh primerih formalni naročnik. | To opažanje ni več relevantno. | |

Opažanje Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče

Odgovor Komisije

Velika pogostost popravnih ukrepov, ki izhajajo iz predhodnih kontrol s strani delegacij.

(Odstavek 9.13 Letnega poročila za proračunsko leto 2005)

Stalna podpora delegacij, da se izboljša kakovost dela nacionalnih organov.

Sodišče je tudi v letu 2006 ugotovilo veliko pogostost popravnih ukrepov, ki so posledica predhodnih kontrol s strani delegacij.

Komisija si bo prizadevala nacionalnim upravam pomagati pri izgradnji in vzpostavitvi ustreznih struktur in postopkov, da se povečata njihova zmogljivost vodenja in nadzora.

Postopek, ki naj bi nacionalne organe opomnil na predložitev končnih izjav, je pomanjkljiv, za postopek pregledovanja pa niso bili pripravljeni kontrolni seznami.

(Odstavek 9.14 Letnega poročila za proračunsko leto 2005)

Kontrolni seznami so bili pripravljeni. Obdobje, določeno za predložitev izjav, je bilo podaljšano.

Pri predložitvi končnih izjav še prihaja do zamud.

Komisija redno pošilja pisne opomine, s katerimi poudarja potrebo, da je treba končne izjave pravočasno predložiti. To vprašanje je bilo zastavljeno tudi v okviru skupnih odborov za spremljanje. S pomočjo teh prizadevanj je bila večina zapoznelih končnih izjav predložena in obravnavana.

Akreditirane izvajalske agencije za EDIS niso bile v vseh primerih dejanski naročnik.

(Odstavek 9.15 Letnega poročila za proračunsko leto 2005)

Zaradi nacionalne zakonodaje (glede lastništva itd.) izvajalske agencije ne morejo biti v vseh primerih formalni naročnik.

To opažanje ni več relevantno.

PRILOGA 9.1(b)

Nadaljnje ukrepanje na podlagi ključnih opažanj v okviru izjave o zanesljivosti – Predpristopna strategija – Del Sapard

| Opažanje Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| Ureditve izvrševanja in plačevanja, ki jih uporablja agencija Sapard, so se spremenile, ne da to predhodno odobrila Komisija.
  (Odstavek 9.10 Letnega poročila za proračunsko leto 2005) | Komisija je zadevne nacionalne organe opomnila na njihovo dolžnost, da Komisiji pred izvedbo sprememb v postopkih predložijo vse predlagane spremembe v zvezi z njimi. | Sodišče je tudi v letu 2006 ugotovilo, da so bile postopkovne spremembe uvedene brez predhodne odobritve Komisije. | Komisija je romunskim in bolgarskim organom izrazila svojo zaskrbljenost in jih opozorila, da morajo (do dne pristopa) Komisiji posredovati vse predlagane spremembe postopkov še pred njihovim izvajanjem. |
| Pomanjkljiva dokumentacija, povezana z javnimi razpisi, ni zagotavljala prejema ponudb v roku in njihove ustrezne preučitve.
  (Odstavek 9.17(a) Letnega poročila za proračunsko leto 2005) | Komisija je na podlagi opažanj nadalje ukrepala prek postopka za potrditev obračunov. | Sodišče je tudi v letu 2006 odkrilo pomanjkljivosti v uporabi postopkov za oddajo javnih naročil. | Komisija nadalje spremlja to zadevo v okviru postopka za potrditev obračunov, predlogi za finančne popravke pa se predložijo po potrebi. |
| Neustrezni sistemi za preverjanje primernosti cen (kot je zbirka podatkov o cenah), kar vpliva na upravičenost zneskov.
  (Odstavek 9.17(c) Letnega poročila za proračunsko leto 2005) | Komisija je zadevne nacionalne organe opomnila, naj uporabljajo zbirko podatkov. | Primeri neustreznosti v zbirki podatkov še obstajajo. | Kljub temu, da zbirka podatkov o cenah ni predpisana zahteva, bi obstoj slednje lahko pomenil še večje zagotovilo za dobro finančno poslovodenje zasebnih nakupov. |

Opažanje Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče

Odgovor Komisije

Ureditve izvrševanja in plačevanja, ki jih uporablja agencija Sapard, so se spremenile, ne da to predhodno odobrila Komisija.

(Odstavek 9.10 Letnega poročila za proračunsko leto 2005)

Komisija je zadevne nacionalne organe opomnila na njihovo dolžnost, da Komisiji pred izvedbo sprememb v postopkih predložijo vse predlagane spremembe v zvezi z njimi.

Sodišče je tudi v letu 2006 ugotovilo, da so bile postopkovne spremembe uvedene brez predhodne odobritve Komisije.

Komisija je romunskim in bolgarskim organom izrazila svojo zaskrbljenost in jih opozorila, da morajo (do dne pristopa) Komisiji posredovati vse predlagane spremembe postopkov še pred njihovim izvajanjem.

Pomanjkljiva dokumentacija, povezana z javnimi razpisi, ni zagotavljala prejema ponudb v roku in njihove ustrezne preučitve.

(Odstavek 9.17(a) Letnega poročila za proračunsko leto 2005)

Komisija je na podlagi opažanj nadalje ukrepala prek postopka za potrditev obračunov.

Sodišče je tudi v letu 2006 odkrilo pomanjkljivosti v uporabi postopkov za oddajo javnih naročil.

Komisija nadalje spremlja to zadevo v okviru postopka za potrditev obračunov, predlogi za finančne popravke pa se predložijo po potrebi.

Neustrezni sistemi za preverjanje primernosti cen (kot je zbirka podatkov o cenah), kar vpliva na upravičenost zneskov.

(Odstavek 9.17(c) Letnega poročila za proračunsko leto 2005)

Komisija je zadevne nacionalne organe opomnila, naj uporabljajo zbirko podatkov.

Primeri neustreznosti v zbirki podatkov še obstajajo.

Kljub temu, da zbirka podatkov o cenah ni predpisana zahteva, bi obstoj slednje lahko pomenil še večje zagotovilo za dobro finančno poslovodenje zasebnih nakupov.

PRILOGA 9.2(a)

Ocena nadzornih in kontrolnih sistemov – Predpristopna strategija – Del Phare in Turčija

| Zadevni sistem | Ključne notranje kontrole | Splošna ocena |
| --- | --- | --- |
| Postopki in priročniki | Predhodna kontrola | Notranje revizije | Dejavnosti pri naknadnih kontrolah | Poročanje uprave |
| Generalni direktorat za širitev, osrednje službe | | | | | | |
| Komisijine delegacije | | | | N/A | | |
| Izvajalske agencije v okviru DIS | | | | N/A | | |
| Akreditirane izvajalske agencije v okviru EDIS | | | | N/A | | |

Zadevni sistem

Ključne notranje kontrole

Splošna ocena

Postopki in priročniki

Predhodna kontrola

Notranje revizije

Dejavnosti pri naknadnih kontrolah

Poročanje uprave

Generalni direktorat za širitev, osrednje službe

Komisijine delegacije

N/A

Izvajalske agencije v okviru DIS

N/A

Akreditirane izvajalske agencije v okviru EDIS

N/A

Legenda:

| | Zadovoljivo |
| --- | --- |
| | Delno zadovoljivo |
| | Nezadovoljivo |
| N/A | Ni podatkov: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

Zadovoljivo

Delno zadovoljivo

Nezadovoljivo

N/A

Ni podatkov: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

PRILOGA 9.2(b)

Ocena nadzornih in kontrolnih sistemov – Predpristopna strategija – Del Sapard

| Zadevni sistem | Ključne kontrole | Splošna ocena |
| --- | --- | --- |
| Ločitev nalog | Notranja revizija | Revizijska sled | Upravni pregledi | Predhodne upravne in tehnične kontrole/ocene | Kontrole na kraju samem |
| Generalni direktorat za kmetijstvo | N/A | N/A | | | N/A | | |
| Organ za upravljanje in kontrole v Latviji | | | | | | | |
| Organ za upravljanje in kontrole v Romuniji | | | | | | | |

Zadevni sistem

Ključne kontrole

Splošna ocena

Ločitev nalog

Notranja revizija

Revizijska sled

Upravni pregledi

Predhodne upravne in tehnične kontrole/ocene

Kontrole na kraju samem

Generalni direktorat za kmetijstvo

N/A

N/A

N/A

Organ za upravljanje in kontrole v Latviji

Organ za upravljanje in kontrole v Romuniji

Legenda:

| | Zadovoljivo |
| --- | --- |
| | Delno zadovoljivo |
| | Nezadovoljivo |
| N/A | Ni podatkov: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

Zadovoljivo

Delno zadovoljivo

Nezadovoljivo

N/A

Ni podatkov: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

POGLAVJE 10

Upravni odhodki

KAZALO

| 10.1 | Uvod |
| --- | --- |

10.1

| 10.2–10.26 | Upravni odhodki institucij in organov Skupnosti |
| --- | --- |

10.2–10.26

| 10.5–10.6 | Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti |
| --- | --- |

10.5–10.6

| 10.6 | Zaključki v okviru izjave o zanesljivosti |
| --- | --- |

10.6

| 10.7–10.25 | Posebna opažanja za vsako institucijo |
| --- | --- |

10.7–10.25

| 10.7–10.8 | Obseg revizije |
| --- | --- |

10.7–10.8

| 10.9–10.13 | Parlament |
| --- | --- |

10.9–10.13

| 10.14 | Svet |
| --- | --- |

10.14

| 10.15–10.16 | Komisija |
| --- | --- |

10.15–10.16

| 10.17 | Sodišče Evropskih skupnosti |
| --- | --- |

10.17

| 10.18 | Računsko sodišče |
| --- | --- |

10.18

| 10.19–10.21 | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| --- | --- |

10.19–10.21

| 10.22–10.23 | Odbor regij |
| --- | --- |

10.22–10.23

| 10.24 | Evropski varuh človekovih pravic in evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| --- | --- |

10.24

| 10.25 | Zaključek o reviziji posebnih področij tveganja |
| --- | --- |

10.25

| 10.26 | Posebna poročila, objavljena po zadnjem Letnem poročilu |
| --- | --- |

10.26

| 10.27–10.32 | Agencije Evropske unije |
| --- | --- |

10.27–10.32

| 10.33–10.34 | Evropske šole |
| --- | --- |

10.33–10.34

| UGOTOVITVE SODIŠČA | |
| --- | --- |
| UVOD |
| 10.1 | To poglavje zajema: |

UGOTOVITVE SODIŠČA

UVOD

10.1

To poglavje zajema:

| — | upravne odhodke institucij in organov Skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

upravne odhodke institucij in organov Skupnosti (1),

| — | agencije in druge decentralizirane organe in |
| --- | --- |

—

agencije in druge decentralizirane organe in

| — | Evropske šole. |
| --- | --- |

—

Evropske šole.

UPRAVNI ODHODKI INSTITUCIJ IN ORGANOV SKUPNOSTI

| 10.2 | Revizijo upravnih odhodkov institucij sestavljata dva dela. Prvi obravnava posebno oceno v okviru izjave o zanesljivosti, drugi pa posebna opažanja za vsako institucijo, kot zahteva odstavek 4 člena 143 Finančne uredbe. Ta opažanja temeljijo na revizijah področij, izbranih na podlagi ugotovljenih tveganj iz prejšnjih revizijskih ugotovitev. |
| --- | --- |

10.2

Revizijo upravnih odhodkov institucij sestavljata dva dela. Prvi obravnava posebno oceno v okviru izjave o zanesljivosti, drugi pa posebna opažanja za vsako institucijo, kot zahteva odstavek 4 člena 143 Finančne uredbe. Ta opažanja temeljijo na revizijah področij, izbranih na podlagi ugotovljenih tveganj iz prejšnjih revizijskih ugotovitev.

10.3

| 10.3 | Odobrena proračunska sredstva, povezana s temi odhodki, neposredno upravlja vsaka institucija, uporabljajo pa se za izplačilo plač, nadomestil in pokojnin oseb, zaposlenih v institucijah Skupnosti, ter najemnin, nakupov in raznih odhodkov. Leta 2006 so upravni odhodki institucij Evropske unije znašali 6 699 milijonov EUR, kot je podrobneje opredeljeno v 
  tabeli 10.1
  . |
| --- | --- |

Odobrena proračunska sredstva, povezana s temi odhodki, neposredno upravlja vsaka institucija, uporabljajo pa se za izplačilo plač, nadomestil in pokojnin oseb, zaposlenih v institucijah Skupnosti, ter najemnin, nakupov in raznih odhodkov. Leta 2006 so upravni odhodki institucij Evropske unije znašali 6 699 milijonov EUR, kot je podrobneje opredeljeno v 
  tabeli 10.1
  .

Tabela 10.1 – Izplačila po institucijah

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2005 | 2006 |
| Evropski parlament | 1 235 | 1 440 |
| Svet | 533 | 585 |
| Komisija | 3 952 | 4 150 |
| Sodišče Evropskih skupnosti | 211 | 238 |
| Računsko sodišče | 92 | 99 |
| Evropski ekonomsko-socialni odbor | 96 | 108 |
| Odbor regij | 64 | 69 |
| Evropski varuh človekovih pravic | 6 | 7 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 2 | 3 |
| Skupaj | 6 191 | 6 699 |

(v milijonih EUR)

2005

2006

Evropski parlament

1 235

1 440

Svet

533

585

Komisija

3 952

4 150

Sodišče Evropskih skupnosti

211

238

Računsko sodišče

92

99

Evropski ekonomsko-socialni odbor

96

108

Odbor regij

64

69

Evropski varuh človekovih pravic

6

7

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2

3

Skupaj

6 191

6 699

| 10.4 | Pretekle revizije Sodišča so pokazale, da ugotovljene napake niso bile bistvene. Nadaljnje ukrepanje na podlagi opažanj iz preteklih letnih poročil je prikazano v 
  tabeli 10.2
  . |
| --- | --- |

10.4

Pretekle revizije Sodišča so pokazale, da ugotovljene napake niso bile bistvene. Nadaljnje ukrepanje na podlagi opažanj iz preteklih letnih poročil je prikazano v 
  tabeli 10.2
  .

Tabela 10.2 – Nadaljnje ukrepanje na podlagi opažanj iz preteklih letnih poročil

| Opažanja | Sprejeti ukrepi | So potrebni dodatni ukrepi? | |
| --- | --- | --- | --- |
| Povrnitev stroškov nastanitve na službeni poti. |
| Odstavek 9.6 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 in odstavek 10.7 Letnega poročila za proračunsko leto 2005:
  Spremenjeni Kadrovski predpisi, ki so začeli veljati 1. maja 2004, določajo, da se stroški nastanitve na službeni poti ob predložitvi dokazil povrnejo do najvišjega zneska, določenega za posamezno državo (člen 13 Priloge VII Kadrovskih predpisov). V nasprotju s tem pravilom so vse institucije, razen Sodišča Evropskih skupnosti, Računskega sodišča in Varuha človekovih pravic, v svojih notranjih pravilih določile, da zaposlenim, ki ne predložijo nobenih dokazil o nastalih stroških nastanitve, izplačajo pavšalni znesek, ki se giblje med 30 in 60 % najvišjega dovoljenega zneska. | Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij sta decembra 2005 spremenila svoja notranja pravila, da bi zagotovila skladnost s Kadrovskimi predpisi. | Parlament, Komisija in Svet bi morali spremeniti svoja notranja pravila, da bi zagotovili, da se stroški nastanitve na službeni poti povrnejo skladno s Kadrovskimi predpisi. | Odgovori Evropskega parlamenta

  Kot je Parlament navedel v svojih predhodnih odgovorih, se sooča predvsem s težavami, povezanimi s službenimi potovanji, ki izhajajo iz narave njegovih dejavnosti in dejstva, da deluje na treh različnih lokacijah. Pri uporabi pavšalnega sistema se upošteva tudi pravno svetovanje predsedstvu Parlamenta na tem področju, pri čemer je namen doseči primerno ravnovesje med zahtevami regulativnega okvira in zahtevami, ki izhajajo iz posebnega delovnega okolja Parlamenta. Poleg tega bodo uvedene poenostavljene določbe pripomogle k zmanjšanju administrativnih stroškov, ki nastanejo z upravljanjem izredno visokega števila službenih poti. Glej tudi resolucijo Parlamenta s 24.4.2007 (2), odstavek 12, v kateri je podeljena razrešnica za proračunsko leto 2005.

  Odgovori sveta

  Nova notranja pravila za službene poti generalnega sekretariata Sveta ne zagotavljajo več 30 % pavšalnega nadomestila. Preden začnejo ta pravila veljati (predvideno oktobra 2007), se je treba o njih uradno posvetovati s predstavniki zaposlenih.

  Odgovori komisije

  Pravilnik o službenih potovanjih – notranja pravila, ki jih je sprejela Komisija in ki upravljajo službena potovanja njenih uslužbencev – se trenutno pregleduje, da se bo ustrezno upoštevala pripomba Sodišča. Sprejetje novih pravil je načrtovano za začetek leta 2008. |
| Dodatni sistem pokojninskega zavarovanja za poslance Evropskega parlamenta |
| Odstavki 9.17 do 9.20 Letnega poročila za proračunsko leto 2002 in tabela 10.2 Letnega poročila za proračunsko leto 2005:
  Če se bo še naprej uporabljal dodatni sistem pokojninskega zavarovanja za poslance Evropskega parlamenta, je treba čim prej vzpostaviti ustrezno pravno podlago. Vzpostaviti je treba jasna pravila v sistemu, da se za primer primanjkljaja opredelijo obveznosti in odgovornosti Evropskega parlamenta in tistih, ki so vključeni v sistem. | Dodatni sistem pokojninskega zavarovanja za poslance Evropskega parlamenta je omenjen v členu 27 Statuta poslancev Evropskega parlamenta, ki ga je Parlament sprejel 28. septembra 2005. Statut začne veljati prvi dan začetka zakonodajnega obdobja Evropskega parlamenta v letu 2009. Za primer primanjkljaja niso bila vzpostavljena nobena pravila o obveznostih in odgovornostih Evropskega parlamenta in tistih, ki so vključeni v sistem. | Do prvega dne začetka zakonodajnega obdobja Evropskega parlamenta v letu 2009 Statut nima pravnega učinka in ne more zagotavljati pravne podlage za parlamentarne prispevke v pokojninski sklad ASBL. Za primer primanjkljaja je treba vzpostaviti ustrezna pravila, ki opredeljujejo obveznosti in odgovornosti Evropskega parlamenta in tistih, ki so vključeni v sistem. | Odgovori Evropskega parlamenta

  Kot je Parlament navedel v svojih odgovorih na ugotovitve Sodišča za leto 2005, je dejstvo, da je v poslanskem statutu (člen 27) navedeno, da bo pokojninski sklad veljal tudi po začetku veljavnosti tega statuta za poslance ali nekdanje poslance, ki so že pridobili pravice in pričakovane pravice iz tega sklada, jasno priznanje pravne podlage pokojninskega sklada, tudi v obdobju preden je statut začel veljati.


  Delovna skupina, ki je odgovorna za uvedbo ukrepov za izvajanje poslanskega statuta, med drugim še naprej pripravlja zasnove pravilnika o obveznostih in pristojnostih Parlamenta ter zavarovancev v primeru primanjkljaja.


  Predsedstvo Parlamenta je bilo obveščeno o izidu razpisa, objavljenega v Uradnem listu z namenom, da se izvede neodvisna aktuarska študija o pokojninskem skladu. Študija, ki naj bi se začela v bližnji prihodnosti, bo predsedstvu omogočila, da kasneje določi ukrepe, katerih namen bo zagotoviti plačilo dodatnih pokojnin, po začetku veljavnosti statuta leta 2009 začel veljati, in pripraviti sporazum, ki bo urejal odnose med skladom in Parlamentom ter njune pristojnosti. |
| Izplačilo Sveta za neizkoriščen dodatni letni dopust |
| Odstavek 9.18 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 in tabela 10.2 Letnega poročila za proračunsko leto 2005:
  V Svetu se dodatni letni dopust, odobren pred 31. decembrom 1997 kot nadomestilo za nadurno delo, ob upokojitvi plača, če uradnik tega dodatnega dopusta ni izkoristil. Ker uslužbenci kategorij A in B niso upravičeni do nadomestila za nadurno delo, takšna izplačila niso v skladu s členom 56 Kadrovskih predpisov. | Čeprav je generalni sekretariat ustrezno ukrepal, da se zaloga nadomestnega dopusta za uslužbence kategorij A in B, odobrenega pred 31. decembrom 1977, postopoma odstrani, je v letu 2006 vseeno prišlo do izplačil nadomestila za dodatni letni dopust, ki ni bil izkoriščen. | Prenehati je treba z izplačevanjem dodatnega letnega dopusta, ki ni bil izkoriščen. | Odgovori sveta

  Generalni sekretariat Sveta je seznanjen s stališčem Računskega sodišča glede izplačila starih zalog neizkoriščenega nadomestnega dopusta in se popolnoma strinja z pripombami sodišča, da je treba sedanji postopek ureditve kar najhitreje končati. Kot je ugotovilo Sodišče, je bilo v ta namen izdano obvezno navodilo za odpravo preostalih zalog do leta 2009. Hkrati so bili od leta 1997 sprejeti ukrepi, da bi zagotovili, da se ta položaj v prihodnosti ne bi ponovil.


  Generalni sekretariat Sveta vseeno meni, da obveznosti organa za imenovanje, ki mora spoštovati pridobljene pravice zadevnih oseb in temeljna načela evropske zakonodaje glede upravičenih pričakovanj in enakega obravnavanja, pomenijo, da je treba obdržati sistem odpravljanja zalog dopusta tako, da se zaposlenim zagotovita prosti čas in izplačilo v kratkem prehodnem obdobju. Generalni sekretariat zdaj preučuje vse možnosti za pospešitev postopka nadaljnjega odpravljanja zalog, vključno s skrajšanjem sedanjega časovnega obdobja, namenjenega porabi teh zalog. |
| Povračilo potnih stroškov predstavnikov članov Sveta |
| Odstavek 10.11 Letnega poročila za proračunsko leto 2005:
  Svet je s Sklepom 190/2003, ki se uporablja od 1. januarja 2004, preoblikoval svoj sistem povračila potnih stroškov predstavnikov članov Sveta. Stroški se povrnejo v mejah nadomestila, določenega za državo članico. Sodišče je ugotovilo, da je novi sistem znatno zmanjšal upravno breme Sveta glede plačevanja stroškov predstavnikov, vendar pregledi veljavnosti poročil držav članic pred plačilom obroka v juliju 2005 niso bili zadostni. | V notranjih revizijskih poročilih v februarju in novembru 2006 so bile ugotovljene težave, povezane z nejasnimi pravili za upravičenost in neustreznimi evidencami prisotnosti na sestankih. Položaj se v letu 2006 v primerjavi z letom 2005 ni bistveno spremenil.
  Generalni sekretariat načrtuje izboljšanje sistema evidentiranja prisotnosti na sestankih. | Uvesti bi bilo treba nadaljnje preglede in kontrole, da se zagotovi veljavnost poročil držav članic. | Odgovori sveta

  Od uvedbe novega sistema za vračilo potnih stroškov delegatov članov Sveta sekretariat Sveta postopoma uvaja strožje kontrole poročil držav članic. Če se odkrijejo nepravilnosti ali napake, so države članice pozvane, da svoja poročila ustrezno popravijo in jih ponovno predložijo.


  Generalni sekretariat Sveta se trenutno ukvarja z:







  — | revizijo sklepa, zlasti s pridobivanjem pojasnil glede pravil za upravičenost |

Opažanja

Sprejeti ukrepi

So potrebni dodatni ukrepi?

Povrnitev stroškov nastanitve na službeni poti.

Odstavek 9.6 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 in odstavek 10.7 Letnega poročila za proračunsko leto 2005:

Spremenjeni Kadrovski predpisi, ki so začeli veljati 1. maja 2004, določajo, da se stroški nastanitve na službeni poti ob predložitvi dokazil povrnejo do najvišjega zneska, določenega za posamezno državo (člen 13 Priloge VII Kadrovskih predpisov). V nasprotju s tem pravilom so vse institucije, razen Sodišča Evropskih skupnosti, Računskega sodišča in Varuha človekovih pravic, v svojih notranjih pravilih določile, da zaposlenim, ki ne predložijo nobenih dokazil o nastalih stroških nastanitve, izplačajo pavšalni znesek, ki se giblje med 30 in 60 % najvišjega dovoljenega zneska.

Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij sta decembra 2005 spremenila svoja notranja pravila, da bi zagotovila skladnost s Kadrovskimi predpisi.

Parlament, Komisija in Svet bi morali spremeniti svoja notranja pravila, da bi zagotovili, da se stroški nastanitve na službeni poti povrnejo skladno s Kadrovskimi predpisi.

Odgovori Evropskega parlamenta

Kot je Parlament navedel v svojih predhodnih odgovorih, se sooča predvsem s težavami, povezanimi s službenimi potovanji, ki izhajajo iz narave njegovih dejavnosti in dejstva, da deluje na treh različnih lokacijah. Pri uporabi pavšalnega sistema se upošteva tudi pravno svetovanje predsedstvu Parlamenta na tem področju, pri čemer je namen doseči primerno ravnovesje med zahtevami regulativnega okvira in zahtevami, ki izhajajo iz posebnega delovnega okolja Parlamenta. Poleg tega bodo uvedene poenostavljene določbe pripomogle k zmanjšanju administrativnih stroškov, ki nastanejo z upravljanjem izredno visokega števila službenih poti. Glej tudi resolucijo Parlamenta s 24.4.2007 (2), odstavek 12, v kateri je podeljena razrešnica za proračunsko leto 2005.

Odgovori sveta

Nova notranja pravila za službene poti generalnega sekretariata Sveta ne zagotavljajo več 30 % pavšalnega nadomestila. Preden začnejo ta pravila veljati (predvideno oktobra 2007), se je treba o njih uradno posvetovati s predstavniki zaposlenih.

Odgovori komisije

Pravilnik o službenih potovanjih – notranja pravila, ki jih je sprejela Komisija in ki upravljajo službena potovanja njenih uslužbencev – se trenutno pregleduje, da se bo ustrezno upoštevala pripomba Sodišča. Sprejetje novih pravil je načrtovano za začetek leta 2008.

Dodatni sistem pokojninskega zavarovanja za poslance Evropskega parlamenta

Odstavki 9.17 do 9.20 Letnega poročila za proračunsko leto 2002 in tabela 10.2 Letnega poročila za proračunsko leto 2005:

Če se bo še naprej uporabljal dodatni sistem pokojninskega zavarovanja za poslance Evropskega parlamenta, je treba čim prej vzpostaviti ustrezno pravno podlago. Vzpostaviti je treba jasna pravila v sistemu, da se za primer primanjkljaja opredelijo obveznosti in odgovornosti Evropskega parlamenta in tistih, ki so vključeni v sistem.

Dodatni sistem pokojninskega zavarovanja za poslance Evropskega parlamenta je omenjen v členu 27 Statuta poslancev Evropskega parlamenta, ki ga je Parlament sprejel 28. septembra 2005. Statut začne veljati prvi dan začetka zakonodajnega obdobja Evropskega parlamenta v letu 2009. Za primer primanjkljaja niso bila vzpostavljena nobena pravila o obveznostih in odgovornostih Evropskega parlamenta in tistih, ki so vključeni v sistem.

Do prvega dne začetka zakonodajnega obdobja Evropskega parlamenta v letu 2009 Statut nima pravnega učinka in ne more zagotavljati pravne podlage za parlamentarne prispevke v pokojninski sklad ASBL. Za primer primanjkljaja je treba vzpostaviti ustrezna pravila, ki opredeljujejo obveznosti in odgovornosti Evropskega parlamenta in tistih, ki so vključeni v sistem.

Odgovori Evropskega parlamenta

Kot je Parlament navedel v svojih odgovorih na ugotovitve Sodišča za leto 2005, je dejstvo, da je v poslanskem statutu (člen 27) navedeno, da bo pokojninski sklad veljal tudi po začetku veljavnosti tega statuta za poslance ali nekdanje poslance, ki so že pridobili pravice in pričakovane pravice iz tega sklada, jasno priznanje pravne podlage pokojninskega sklada, tudi v obdobju preden je statut začel veljati.

Delovna skupina, ki je odgovorna za uvedbo ukrepov za izvajanje poslanskega statuta, med drugim še naprej pripravlja zasnove pravilnika o obveznostih in pristojnostih Parlamenta ter zavarovancev v primeru primanjkljaja.

Predsedstvo Parlamenta je bilo obveščeno o izidu razpisa, objavljenega v Uradnem listu z namenom, da se izvede neodvisna aktuarska študija o pokojninskem skladu. Študija, ki naj bi se začela v bližnji prihodnosti, bo predsedstvu omogočila, da kasneje določi ukrepe, katerih namen bo zagotoviti plačilo dodatnih pokojnin, po začetku veljavnosti statuta leta 2009 začel veljati, in pripraviti sporazum, ki bo urejal odnose med skladom in Parlamentom ter njune pristojnosti.

Izplačilo Sveta za neizkoriščen dodatni letni dopust

Odstavek 9.18 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 in tabela 10.2 Letnega poročila za proračunsko leto 2005:

V Svetu se dodatni letni dopust, odobren pred 31. decembrom 1997 kot nadomestilo za nadurno delo, ob upokojitvi plača, če uradnik tega dodatnega dopusta ni izkoristil. Ker uslužbenci kategorij A in B niso upravičeni do nadomestila za nadurno delo, takšna izplačila niso v skladu s členom 56 Kadrovskih predpisov.

Čeprav je generalni sekretariat ustrezno ukrepal, da se zaloga nadomestnega dopusta za uslužbence kategorij A in B, odobrenega pred 31. decembrom 1977, postopoma odstrani, je v letu 2006 vseeno prišlo do izplačil nadomestila za dodatni letni dopust, ki ni bil izkoriščen.

Prenehati je treba z izplačevanjem dodatnega letnega dopusta, ki ni bil izkoriščen.

Odgovori sveta

Generalni sekretariat Sveta je seznanjen s stališčem Računskega sodišča glede izplačila starih zalog neizkoriščenega nadomestnega dopusta in se popolnoma strinja z pripombami sodišča, da je treba sedanji postopek ureditve kar najhitreje končati. Kot je ugotovilo Sodišče, je bilo v ta namen izdano obvezno navodilo za odpravo preostalih zalog do leta 2009. Hkrati so bili od leta 1997 sprejeti ukrepi, da bi zagotovili, da se ta položaj v prihodnosti ne bi ponovil.

Generalni sekretariat Sveta vseeno meni, da obveznosti organa za imenovanje, ki mora spoštovati pridobljene pravice zadevnih oseb in temeljna načela evropske zakonodaje glede upravičenih pričakovanj in enakega obravnavanja, pomenijo, da je treba obdržati sistem odpravljanja zalog dopusta tako, da se zaposlenim zagotovita prosti čas in izplačilo v kratkem prehodnem obdobju. Generalni sekretariat zdaj preučuje vse možnosti za pospešitev postopka nadaljnjega odpravljanja zalog, vključno s skrajšanjem sedanjega časovnega obdobja, namenjenega porabi teh zalog.

Povračilo potnih stroškov predstavnikov članov Sveta

Odstavek 10.11 Letnega poročila za proračunsko leto 2005:

Svet je s Sklepom 190/2003, ki se uporablja od 1. januarja 2004, preoblikoval svoj sistem povračila potnih stroškov predstavnikov članov Sveta. Stroški se povrnejo v mejah nadomestila, določenega za državo članico. Sodišče je ugotovilo, da je novi sistem znatno zmanjšal upravno breme Sveta glede plačevanja stroškov predstavnikov, vendar pregledi veljavnosti poročil držav članic pred plačilom obroka v juliju 2005 niso bili zadostni.

V notranjih revizijskih poročilih v februarju in novembru 2006 so bile ugotovljene težave, povezane z nejasnimi pravili za upravičenost in neustreznimi evidencami prisotnosti na sestankih. Položaj se v letu 2006 v primerjavi z letom 2005 ni bistveno spremenil.

Generalni sekretariat načrtuje izboljšanje sistema evidentiranja prisotnosti na sestankih.

Uvesti bi bilo treba nadaljnje preglede in kontrole, da se zagotovi veljavnost poročil držav članic.

Odgovori sveta

Od uvedbe novega sistema za vračilo potnih stroškov delegatov članov Sveta sekretariat Sveta postopoma uvaja strožje kontrole poročil držav članic. Če se odkrijejo nepravilnosti ali napake, so države članice pozvane, da svoja poročila ustrezno popravijo in jih ponovno predložijo.

Generalni sekretariat Sveta se trenutno ukvarja z:

—

revizijo sklepa, zlasti s pridobivanjem pojasnil glede pravil za upravičenost

| — | zamenjavo obrazcev prisotnosti z elektronskim sistemom službenih priponk. |
| --- | --- |

—

zamenjavo obrazcev prisotnosti z elektronskim sistemom službenih priponk.

Nadaljnje ukrepanje Komisije glede družinskih dodatkov

Odstavek 10.12 Letnega poročila za proračunsko leto 2005:

Zaposlenim, ki prejemajo gospodinjski dodatek in nimajo vzdrževanih otrok, podatkov ni treba redno posodabljati. Bilo ni nobenih dokazov, da se je od 676 od zadevnih 1 605 zaposlenih v Bruslju na Komisiji zahtevalo, naj potrdijo ali posodobijo svoje prvotne izjave. Nezadostni pregledi so se izvajali tudi v primerih, ko so morda zaposleni prejemali tudi nacionalni otroški dodatek za vzdrževane otroke, ki bi ga bilo v tem primeru treba odšteti od dodatkov, izplačanih v skladu s Kadrovskimi predpisi.

Nadaljnje ukrepanje pri različnih vrstah dodatkov še vedno večinoma temelji na podatkih, ki jih prostovoljno predložijo uslužbenci. Vendar pa je Komisija v letu 2006 nadalje ukrepala pri 231 od 676 primerov in v naslednjih dveh letih načrtuje nadaljnje ukrepanje za preostale primere.

Komisija mora sprejeti nadaljnje ukrepe za redno preverjanje družinskih dodatkov.

Odgovori komisije

Komisija načrtuje, da bo dokončala nadaljnje ukrepanje za preostale primere do začetka leta 2008. Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) ravno vzpostavlja nov računalniški sistem IRIS, na podlagi katerega bosta dokumentiranje postopkov in nadzor njihovega upoštevanja potekala popolnoma elektronsko. Novi sistem bo začel postopoma delovati med sredino leta 2007 in letom 2009.

Služba za notranjo revizijo Sodišča Evropskih skupnosti

Odstavek 9.21 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 ter odstavka 10.13 in 10.14 Letnega poročila za proračunsko leto 2005:

Računsko sodišče je ugotovilo, da je bil za predhodno preverjanje poslovanja odredbodajalcev odgovoren vodja Službe za notranjo revizijo. Enako stanje je bilo ugotovljeno za proračunsko leto 2005. Takšno sodelovanje pri opravljanju finančnih transakcij ni združljivo s popolno neodvisnostjo, s katero bi notranji revizor moral opravljati svoje revizorske dolžnosti v skladu z načelom iz člena 86 Finančne uredbe.

V drugi polovici leta 2005 je notranji revizor izvedel nekaj posebnih revizij in naslovil priporočila na zadevne službe. Toda v času revizije Računskega sodišča ni bilo na voljo nobenih poročil notranjega revizorja.

V letu 2006 je bil vodja Službe za notranjo revizijo še naprej odgovoren za predhodno preverjanje poslovanja odredbodajalcev. Služba za notranjo revizijo je izdala dve revizijski poročili in podala več priporočil, kar je privedlo do znatnih prihrankov.

Ureditev nadzora in kontrole bi bilo treba reorganizirati, da se zagotovi popolna neodvisnost Službe za notranjo revizijo.

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

| 10.5 | Pri reviziji sta bili ocenjeni zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi upravnih odhodkov institucij, da se zagotovi posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti. Sodišče je ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme in pregledalo naključni vzorec 61 transakcij, izbranih s celotnega področja upravnih odhodkov. |
| --- | --- |

10.5

Pri reviziji sta bili ocenjeni zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi upravnih odhodkov institucij, da se zagotovi posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti. Sodišče je ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme in pregledalo naključni vzorec 61 transakcij, izbranih s celotnega področja upravnih odhodkov.

Zaključki v okviru izjave o zanesljivosti

| 10.6 | Ne glede na vprašanja iz odstavkov 10.9–10.12 so v letu 2006 vse institucije izvajale zadovoljiv okvir nadzornih in kontrolnih sistemov, kot zahteva Finančna uredba, vzorec, ki je bil preizkušen, pa ni pokazal pomembne ravni napak. Vendar Sodišče opozarja na pomanjkljivosti v nadzornih in kontrolnih sistemih institucij, ki jih je treba popraviti, kot je navedeno v odstavku 10.25. |
| --- | --- |

10.6

Ne glede na vprašanja iz odstavkov 10.9–10.12 so v letu 2006 vse institucije izvajale zadovoljiv okvir nadzornih in kontrolnih sistemov, kot zahteva Finančna uredba, vzorec, ki je bil preizkušen, pa ni pokazal pomembne ravni napak. Vendar Sodišče opozarja na pomanjkljivosti v nadzornih in kontrolnih sistemih institucij, ki jih je treba popraviti, kot je navedeno v odstavku 10.25.

Posebna opažanja za vsako institucijo

Obseg revizije

| 10.7 | Revizija posebnih področij tveganja, omenjenih v odstavku 10.2, je vključevala oceno relevantnih nadzornih in kontrolnih sistemov ter številne vzorce, izbrane v zvezi s: |
| --- | --- |

10.7

Revizija posebnih področij tveganja, omenjenih v odstavku 10.2, je vključevala oceno relevantnih nadzornih in kontrolnih sistemov ter številne vzorce, izbrane v zvezi s:

| (i) | postopki javnih naročil s pogajanji (Komisijina Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju (OIB) in Urad za infrastrukturo in logistiko v Luxembourgu (OIL), Parlament, Svet, Sodišče Evropskih skupnosti, Evropski ekonomsko-socialni odbor ter Odbor regij); |
| --- | --- |

(i)

postopki javnih naročil s pogajanji (Komisijina Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju (OIB) in Urad za infrastrukturo in logistiko v Luxembourgu (OIL), Parlament, Svet, Sodišče Evropskih skupnosti, Evropski ekonomsko-socialni odbor ter Odbor regij);

| (ii) | izplačilom stroškov in dodatkov članom institucij (Parlament, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij); |
| --- | --- |

(ii)

izplačilom stroškov in dodatkov članom institucij (Parlament, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij);

| (iii) | kontrolo sedeža nad delegacijami Komisije (Komisijin Generalni direktorat RELEX); |
| --- | --- |

(iii)

kontrolo sedeža nad delegacijami Komisije (Komisijin Generalni direktorat RELEX);

| (iv) | postopki, ki se uporabljajo za zagotovitev izvajanja minimalnih standardov notranje kontrole (Svet); |
| --- | --- |

(iv)

postopki, ki se uporabljajo za zagotovitev izvajanja minimalnih standardov notranje kontrole (Svet);

| (v) | funkcijo notranje revizije (Sodišče Evropskih skupnosti). |
| --- | --- |

(v)

funkcijo notranje revizije (Sodišče Evropskih skupnosti).

10.8

| 10.8 | Ugotovljene pomanjkljivosti so povzete v nadaljnjem besedilu, zaključki pa so v odstavku 10.25. Napak in pomanjkljivosti ni mogoče ekstrapolirati za celotno področje upravnih odhodkov, saj so bila posebna revizijska področja za vsako institucijo izbrana na podlagi znanih tveganj. |
| --- | --- |

Ugotovljene pomanjkljivosti so povzete v nadaljnjem besedilu, zaključki pa so v odstavku 10.25. Napak in pomanjkljivosti ni mogoče ekstrapolirati za celotno področje upravnih odhodkov, saj so bila posebna revizijska področja za vsako institucijo izbrana na podlagi znanih tveganj.

Parlament

| 10.9 | Sodišče je od leta 1998 večkrat (3) opozorilo na pomanjkljivosti v zakonodajnem okviru, ki ga je za plačilo dodatkov za pisarniško pomoč poslancem Evropskega parlamenta vzpostavilo predsedstvo (organ, ki ga sestavljajo predsednik in 14 podpredsednikov Parlamenta). Leta 2006 so odhodki za dodatke za pisarniško pomoč poslancem Evropskega parlamenta znašali približno 132 milijonov EUR. |
| --- | --- |

10.9

Sodišče je od leta 1998 večkrat (3) opozorilo na pomanjkljivosti v zakonodajnem okviru, ki ga je za plačilo dodatkov za pisarniško pomoč poslancem Evropskega parlamenta vzpostavilo predsedstvo (organ, ki ga sestavljajo predsednik in 14 podpredsednikov Parlamenta). Leta 2006 so odhodki za dodatke za pisarniško pomoč poslancem Evropskega parlamenta znašali približno 132 milijonov EUR.

10.10

| 10.10 | Leta 2004 so bila pravila o predložitvi dokazil s strani poslancev Evropskega parlamenta spremenjena, obveznosti, ki izhajajo iz njih, pa so bile navedene v sporočilu kvestorjev iz julija 2005. V okviru tega se je od poslancev Evropskega parlamenta zahtevalo, da do 1. novembra 2005 predložijo dokazno dokumentacijo o porabi svojih dodatkov za obdobje julij 2004–junij 2005. Ta rok je bil naknadno večkrat podaljšan in po podatkih, ki so na voljo Sodišču, dokazila, ki so jih predložili poslanci in ki jih odgovorni upravni oddelek šteje kot ustrezne utemeljitve, pokrivajo le 27,2 % (11,9 milijona EUR) za leto 2004 (julij–december) ter 22,5 % (27,1 milijona EUR) za leto 2005 (celotno leto) relevantnih odhodkov. |
| --- | --- |

Leta 2004 so bila pravila o predložitvi dokazil s strani poslancev Evropskega parlamenta spremenjena, obveznosti, ki izhajajo iz njih, pa so bile navedene v sporočilu kvestorjev iz julija 2005. V okviru tega se je od poslancev Evropskega parlamenta zahtevalo, da do 1. novembra 2005 predložijo dokazno dokumentacijo o porabi svojih dodatkov za obdobje julij 2004–junij 2005. Ta rok je bil naknadno večkrat podaljšan in po podatkih, ki so na voljo Sodišču, dokazila, ki so jih predložili poslanci in ki jih odgovorni upravni oddelek šteje kot ustrezne utemeljitve, pokrivajo le 27,2 % (11,9 milijona EUR) za leto 2004 (julij–december) ter 22,5 % (27,1 milijona EUR) za leto 2005 (celotno leto) relevantnih odhodkov.

| 10.11 | 23. marca 2007 je bil rok za predložitev dokazil za leto 2006 s sporočilom kvestorjev podaljšan do 30. aprila 2007, ne da bi bilo omenjeno, da je še vedno treba predložiti dokazila za leti 2004 in 2005. Od 1. maja 2007 predsedstvo ni sprejelo nobenih ukrepov, s katerimi bi zagotovilo, da je obveznost predložitve ustreznih dokazil izpolnjena. |
| --- | --- |

10.11

23. marca 2007 je bil rok za predložitev dokazil za leto 2006 s sporočilom kvestorjev podaljšan do 30. aprila 2007, ne da bi bilo omenjeno, da je še vedno treba predložiti dokazila za leti 2004 in 2005. Od 1. maja 2007 predsedstvo ni sprejelo nobenih ukrepov, s katerimi bi zagotovilo, da je obveznost predložitve ustreznih dokazil izpolnjena.

| 10.10–10.11 | ODGOVOR EVROPSKEGA PARLAMENTA
  Ker prvotno besedilo ni bilo dovolj jasno in zaradi vpliva širitve Unije leta 2004, so morali kvestorji na podlagi poglobljenih političnih in tehničnih posvetovanj pripraviti in sprejeti izvedbene ukrepe. Zato je predsedstvo odobrilo podaljšanje roka in kvestorjem naročilo, naj preučijo možnosti za poenostavitev tehnične dokumentacije, ki jo je treba predložiti v zvezi z ureditvijo odhodkov. |
| --- | --- |

10.10–10.11

ODGOVOR EVROPSKEGA PARLAMENTA

Ker prvotno besedilo ni bilo dovolj jasno in zaradi vpliva širitve Unije leta 2004, so morali kvestorji na podlagi poglobljenih političnih in tehničnih posvetovanj pripraviti in sprejeti izvedbene ukrepe. Zato je predsedstvo odobrilo podaljšanje roka in kvestorjem naročilo, naj preučijo možnosti za poenostavitev tehnične dokumentacije, ki jo je treba predložiti v zvezi z ureditvijo odhodkov.

Glede na zelo različne razmere v državah članicah in na čas, ki je potreben za uskladitev z novimi zahtevami, se ni zdelo potrebno, da bi določili skrajni rok za obveznosti iz določbe, ki je predmet pregleda.

Nadalje je predsedstvo sprejelo nov sklop določb, imenovan Codex (pravice in obveznosti poslancev in njihovih pomočnikov), ki je vplival na pravilnik o nadomestilih za parlamentarno pomoč (predsedstvo je sprejelo spremenjen pravilnik 13. decembra 2006).

Glede tega so kvestorji obvestili poslance, da je treba dokumentacijo predložiti pred 30. aprilom 2007. Prejetih je bilo ogromno dokumentov, ki so sedaj v pregledu.

| 10.12 | Zato Sodišče ugotavlja, da predsedstvo ni zagotovilo uspešnega izvajanja pravil, ki zahtevajo predložitev ustreznih dokazil. Ker večji del zneskov, izplačanih kot dodatek za pisarniško pomoč poslancem Evropskega parlamenta, ni bil naknadno utemeljen z ustreznimi dokazili o stroških, nastalih za poslance, Sodišče meni, da ni zadostne dokumentacije, ki bi dokazala, da so poslanci dejansko zaposlovali ali uporabljali storitve enega ali več pomočnikov in da so bile dolžnosti in storitve, omenjene v pogodbah, ki so jih podpisali poslanci, resnično izvedene. Predsedstvo bi moralo ukrepati in pridobiti dokazila, ki so bistvena pri dokazovanju upravičenosti odhodkov. Če ta dokazila niso predložena v razumnem roku, bi bilo za neutemeljene zneske treba sprožiti ustrezne ukrepe, kot so ustavitev plačil in/ali izdajanje nalogov za izterjavo. |
| --- | --- |

10.12

Zato Sodišče ugotavlja, da predsedstvo ni zagotovilo uspešnega izvajanja pravil, ki zahtevajo predložitev ustreznih dokazil. Ker večji del zneskov, izplačanih kot dodatek za pisarniško pomoč poslancem Evropskega parlamenta, ni bil naknadno utemeljen z ustreznimi dokazili o stroških, nastalih za poslance, Sodišče meni, da ni zadostne dokumentacije, ki bi dokazala, da so poslanci dejansko zaposlovali ali uporabljali storitve enega ali več pomočnikov in da so bile dolžnosti in storitve, omenjene v pogodbah, ki so jih podpisali poslanci, resnično izvedene. Predsedstvo bi moralo ukrepati in pridobiti dokazila, ki so bistvena pri dokazovanju upravičenosti odhodkov. Če ta dokazila niso predložena v razumnem roku, bi bilo za neutemeljene zneske treba sprožiti ustrezne ukrepe, kot so ustavitev plačil in/ali izdajanje nalogov za izterjavo.

| 10.12 | ODGOVOR EVROPSKEGA PARLAMENTA
  Poudariti velja, da je treba pred izvršitvijo vplačil v okviru nadomestila za parlamentarno pomoč predložiti obvezne dokumente, kot so prošnje za povračilo in pogodbe med poslancem in njegovim pomočnikom oz. pomočniki, ponudnikom storitev ali plačilnim zastopnikom. |
| --- | --- |

10.12

ODGOVOR EVROPSKEGA PARLAMENTA

Poudariti velja, da je treba pred izvršitvijo vplačil v okviru nadomestila za parlamentarno pomoč predložiti obvezne dokumente, kot so prošnje za povračilo in pogodbe med poslancem in njegovim pomočnikom oz. pomočniki, ponudnikom storitev ali plačilnim zastopnikom.

Če je pomočnik zaposlen, je treba v roku treh mesecev predložiti tudi druge dokumente, kot je dokazilo o socialnem zavarovanju. Te pogoje upoštevajo vsi poslanci.

Dodatna dokumentacija, ki se zahteva s spremembo pravil leta 2004 in novejšimi spremembami s 13. decembra 2006, zadeva zlasti pogodbe s ponudniki storitev (približno polovica pomočnikov). Nanaša se na obveznost posredovanja računov ali potrdil o plačilu poslancem, ki morajo službam Parlamenta poslati kopijo potrdila o zneskih, za katere je ponudnik storitev prejel račun, skupaj z izjavo, s katero je potrjeno, da so bile izpolnjene vse obveznosti glede socialne varnosti in davčne obveznosti, ki izhajajo iz veljavne nacionalne zakonodaje. Za predložitev omenjenih dokumentov je bilo potrebno več časa, kot je bilo predvideno. Kot je že bilo omenjeno, je prispelo ogromno dokumentov, ki so v pregledu.

Po pregledu bodo poslanci, ki niso izpolnili obveznosti predložitve potrebnih dokazov v zvezi s plačili, prejeli osebno pismo, v katerem bodo seznanjeni s pomanjkljivostmi. Če poslanec ne spoštuje obveznosti predložitve manjkajoče dokumentacije, lahko odredbodajalec na podlagi prenosa umakne plačilo, generalni sekretar pa lahko odredi izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov. Take odločitve se sprejmejo v sodelovanju s kvestorji.

| 10.13 | Notranji revizor je v letu 2006 končal izčrpno revizijo postopkov javnih naročil Parlamenta. Pri reviziji so bile ugotovljene številne pomanjkljivosti v delovanju notranjih in upravljavskih kontrol nad postopki javnih naročil, zlasti pri načrtovanju, skladnosti z veljavnimi predpisi in pravili, zanesljivosti upravljavskih informacij in dobrem finančnem poslovodenju. Sestavljen je bil podroben akcijski načrt, ki zajema 144 posameznih ukrepov, generalni sekretar pa je v letu 2006 že sprejel nekatere konkretne ukrepe, kot sta ustanovitev svetovalnega telesa (forum za javna naročila) in vzpostavitev osrednjega registra pogodb. Pregled vzorca postopkov javnih naročil s pogajanji in iz njih izhajajočih pogodb v Parlamentu, ki ga je izvedlo Sodišče, je potrdil ugotovitve notranjega revizorja Parlamenta. |
| --- | --- |

10.13

Notranji revizor je v letu 2006 končal izčrpno revizijo postopkov javnih naročil Parlamenta. Pri reviziji so bile ugotovljene številne pomanjkljivosti v delovanju notranjih in upravljavskih kontrol nad postopki javnih naročil, zlasti pri načrtovanju, skladnosti z veljavnimi predpisi in pravili, zanesljivosti upravljavskih informacij in dobrem finančnem poslovodenju. Sestavljen je bil podroben akcijski načrt, ki zajema 144 posameznih ukrepov, generalni sekretar pa je v letu 2006 že sprejel nekatere konkretne ukrepe, kot sta ustanovitev svetovalnega telesa (forum za javna naročila) in vzpostavitev osrednjega registra pogodb. Pregled vzorca postopkov javnih naročil s pogajanji in iz njih izhajajočih pogodb v Parlamentu, ki ga je izvedlo Sodišče, je potrdil ugotovitve notranjega revizorja Parlamenta.

| 10.13 | ODGOVOR EVROPSKEGA PARLAMENTA
  Pomembno je opomniti, da je bila leta 2003, tj. prvo leto izvajanja nove finančne uredbe, opravljena revizija postopkov javnih naročil, ki se je zaključila leta 2006. |
| --- | --- |

10.13

ODGOVOR EVROPSKEGA PARLAMENTA

Pomembno je opomniti, da je bila leta 2003, tj. prvo leto izvajanja nove finančne uredbe, opravljena revizija postopkov javnih naročil, ki se je zaključila leta 2006.

Ukrepi so se namreč izvajali leta 2003 in v naslednjih letih. Zato kaže v povezavi z letom 2006 in ukrepi, ki jih navaja Sodišče, poudariti, da novo svetovalno telo, forum javnih naročil, nadomešča medresorsko skupino za javna naročila, ki je bila ustanovljena leta 2003, da bi zagotavljala podporo odredbodajalcem, in da je centralni register pogodb, uveden leta 2006, rezultat razvoja iz prejšnjih let.

Svet

| 10.14 | Pri pregledu vzorca postopkov javnih naročil s pogajanji in pogodb v Svetu je bilo ugotovljeno, da je bila pogodba o zagotovitvi telekomunikacijskih storitev za zasedanja Evropskega sveta, sklenjena največ za obdobje štirih let, podaljšana za dodatno leto dni. Uprava Sveta je podaljšanje pogodbe (s stroški, ocenjenimi na 900 000 EUR) nepravilno utemeljila s sklicem na člen 126(1)(e) podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe (4), ki zadeva „dodatne storitve in gradnje, ki niso vključene v [...] izvirni pogodbi in so zaradi nepredvidenih okoliščin postala potrebna“. Sodišče meni, da bi moral biti pred iztekom pogodbe izveden odprt razpisni postopek. |
| --- | --- |

10.14

Pri pregledu vzorca postopkov javnih naročil s pogajanji in pogodb v Svetu je bilo ugotovljeno, da je bila pogodba o zagotovitvi telekomunikacijskih storitev za zasedanja Evropskega sveta, sklenjena največ za obdobje štirih let, podaljšana za dodatno leto dni. Uprava Sveta je podaljšanje pogodbe (s stroški, ocenjenimi na 900 000 EUR) nepravilno utemeljila s sklicem na člen 126(1)(e) podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe (4), ki zadeva „dodatne storitve in gradnje, ki niso vključene v [...] izvirni pogodbi in so zaradi nepredvidenih okoliščin postala potrebna“. Sodišče meni, da bi moral biti pred iztekom pogodbe izveden odprt razpisni postopek.

| 10.14 | ODGOVOR SVETA
  Zadevna pogodba zajema dostop do telekomunikacijske infrastrukture (telefonska povezava in povezava ISDN), namenjene novinarjem med vrhi EU (povprečno trikrat na leto). Nekaj mesecev pred iztekom pogodbe je odredbodajalec ugotovil, da je treba pričeti s postopkom javnega naročanja, da bi zadostili tej zahtevi. Prav v tem času pa so se morali vsi upravni oddelki sekretariata osredotočiti na projekte, povezane z vselitvijo v novo stavbo LEX (za 1 300 oseb) v začetku leta 2007. Zato je bilo odločeno, da se obstoječa pogodba podaljša za devet mesecev. |
| --- | --- |

10.14

ODGOVOR SVETA

Zadevna pogodba zajema dostop do telekomunikacijske infrastrukture (telefonska povezava in povezava ISDN), namenjene novinarjem med vrhi EU (povprečno trikrat na leto). Nekaj mesecev pred iztekom pogodbe je odredbodajalec ugotovil, da je treba pričeti s postopkom javnega naročanja, da bi zadostili tej zahtevi. Prav v tem času pa so se morali vsi upravni oddelki sekretariata osredotočiti na projekte, povezane z vselitvijo v novo stavbo LEX (za 1 300 oseb) v začetku leta 2007. Zato je bilo odločeno, da se obstoječa pogodba podaljša za devet mesecev.

Generalni sekretariat Sveta se zaveda, kot je Računsko sodišče tudi navedlo v svojem poročilu, da bi moral pred iztekom pogodbe izvesti nov razpisni postopek. Glede na izredne okoliščine pa vseeno ni uvidel nobene druge možnosti razen podaljšanja obstoječe pogodbe za čim krajši čas.

Opozoriti je treba, da je generalni sekretariat Sveta nedavno začel razpisni postopek za omenjeno zahtevo.

Komisija (5)

| 10.15 | V letnem poročilu o dejavnostih GD RELEX za leto 2006 je navedeno, da so bile v letu 2006 izvedene izboljšave nadzornih kontrol nad delegacijami, zlasti z vzpostavitvijo enote za naknadno kontroliranje v Direktoratu za zunanje službe. Pridržek generalnega direktorja iz prejšnjih let je bil umaknjen. Toda kljub izboljšavam iz leta 2006 je Sodišče pri reviziji ugotovilo, da se tveganje dvojnih plačil ni ustrezno obravnavalo. |
| --- | --- |

10.15

V letnem poročilu o dejavnostih GD RELEX za leto 2006 je navedeno, da so bile v letu 2006 izvedene izboljšave nadzornih kontrol nad delegacijami, zlasti z vzpostavitvijo enote za naknadno kontroliranje v Direktoratu za zunanje službe. Pridržek generalnega direktorja iz prejšnjih let je bil umaknjen. Toda kljub izboljšavam iz leta 2006 je Sodišče pri reviziji ugotovilo, da se tveganje dvojnih plačil ni ustrezno obravnavalo.

| 10.15 | ODGOVOR KOMISIJE
  Generalni direktor je menil, da je enota za naknadne kontrole učinkovito pripomogla k temu, da je prejel ustrezno zagotovilo o kakovosti finančnega poslovodenja v delegacijah z izvajanjem velikega števila dejavnosti naknadnih kontrol. Generalni direktorat za zunanje odnose neprestano razvija metodologije vzorčenja in tehnike preverjanja, v tem postopku pa se bo obravnavalo tudi odkrivanje dvojnih plačil. |
| --- | --- |

10.15

ODGOVOR KOMISIJE

Generalni direktor je menil, da je enota za naknadne kontrole učinkovito pripomogla k temu, da je prejel ustrezno zagotovilo o kakovosti finančnega poslovodenja v delegacijah z izvajanjem velikega števila dejavnosti naknadnih kontrol. Generalni direktorat za zunanje odnose neprestano razvija metodologije vzorčenja in tehnike preverjanja, v tem postopku pa se bo obravnavalo tudi odkrivanje dvojnih plačil.

| 10.16 | V letu 2006 so bile v sistem OIB za upravljanje pogodb in oddaje javnih naročil uvedene izboljšave in pridržek iz direktorjeve izjave za leto 2005 je bil umaknjen. Čeprav za OIL v letih 2005 in 2006 niso bili izraženi nobeni pridržki, je Služba za notranjo revizijo aprila 2007 poročala o pomanjkljivostih pri upravljanju javnih naročil in kontrolah v OIL. Sodišče je pri pregledu vzorca postopkov javnih naročil s pogajanji v OIB in OIL ugotovilo, da je v številnih primerih zaradi slabega načrtovanja oddaje naročil in nezadostne analize tržnih razmer prišlo do pogajanja s samo enim dobaviteljem, namesto da bi bili sproženi javni razpisi. |
| --- | --- |

10.16

V letu 2006 so bile v sistem OIB za upravljanje pogodb in oddaje javnih naročil uvedene izboljšave in pridržek iz direktorjeve izjave za leto 2005 je bil umaknjen. Čeprav za OIL v letih 2005 in 2006 niso bili izraženi nobeni pridržki, je Služba za notranjo revizijo aprila 2007 poročala o pomanjkljivostih pri upravljanju javnih naročil in kontrolah v OIL. Sodišče je pri pregledu vzorca postopkov javnih naročil s pogajanji v OIB in OIL ugotovilo, da je v številnih primerih zaradi slabega načrtovanja oddaje naročil in nezadostne analize tržnih razmer prišlo do pogajanja s samo enim dobaviteljem, namesto da bi bili sproženi javni razpisi.

| 10.16 | ODGOVOR KOMISIJE
  V letu 2006 so bile že narejene izboljšave pri upravljanju oddaje javnih naročil na podlagi akcijskega načrta iz leta 2005. |
| --- | --- |

10.16

ODGOVOR KOMISIJE

V letu 2006 so bile že narejene izboljšave pri upravljanju oddaje javnih naročil na podlagi akcijskega načrta iz leta 2005.

Kar zadeva Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju (OIB), te izboljšave vključujejo: notranjo reorganizacijo, (obvezno) usposabljanje uslužbencev, učinkovitejše upravljanje tekočega načrta za obdobje štirih let s pomočjo aplikacije informacijske tehnologije, okrepitev notranjih postopkov, samoocenjevanje, ki ga izvede uprava glede glavnih prednosti in pomanjkljivosti pri oddaji javnih naročil in oblikovanje naknadnega akcijskega načrta, okrepitev notranjih omrežij ter razširjanje informacij in najboljših praks.

V letu 2007 še naprej potekajo izboljšave, in sicer s krepitvijo virov in njihovih zmogljivosti, izboljševanjem procesa načrtovanja in izboljševanjem tržnih analiz za najzahtevnejše in najpomembnejše javne razpise.

V členu 126(1)(b) podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe je postopek s pogajanji dovoljen zaradi monopolne ponudbe na nekaterih področjih.

Tabela: Postopki OIB in OIL za oddajo javnih naročil > 60 000 EUR

| Postopki v letu 2006 (zneski v milijon EUR) | OIB | OIL |
| --- | --- | --- |
| Skupno število | 34 | 12 |
| S pogajanji | 4 | 1 |
| Skupni znesek | 137,0 | 14,5 |
| Število postopkov s pogajanji | 2,5 | 0,07 |

Postopki v letu 2006 (zneski v milijon EUR)

OIB

OIL

Skupno število

34

12

S pogajanji

4

1

Skupni znesek

137,0

14,5

Število postopkov s pogajanji

2,5

0,07

Kar zadeva OIL, čeprav je Služba za notranjo revizijo (IAS) ugotovila pomanjkljivosti v svojem poročilu, ni bilo nobeno priporočilo označeno kot kritično, s čimer je utemeljena odsotnost pridržka. Vendar je OIL oblikoval akcijski načrt, s katerim se bo odzval na pomanjkljivosti, ki sta jih ugotovila Računsko sodišče in IAS.

Kar zadeva akcijski načrt, se bo po priporočilih IAS ta začel izvajati, njegovi učinki pa bodo vidni v prihodnosti.

Sodišče Evropskih skupnosti

| 10.17 | Z izjemo vprašanja, omenjenega v 
  tabeli 10.2
  v zvezi s Službo za notranjo revizijo, revizija ni privedla do nobenih opažanj. |
| --- | --- |

10.17

Z izjemo vprašanja, omenjenega v 
  tabeli 10.2
  v zvezi s Službo za notranjo revizijo, revizija ni privedla do nobenih opažanj.

| 10.17 | ODGOVOR SODIŠČA EVROPSKIH SKUPNOSTI
  Edino opažanje Računskega sodišča se nanaša na notranjo revizijo. V zvezi s tem Računsko sodišče na podlagi svojih predhodnih opažanj v letnih poročilih poudarja, da je bila upravna organizacija sistema preverjanja in revizije spremenjena. Ustanovljeni sta bili dve upravni enoti, ki nista ne hierarhično ne funkcionalno povezani: enota za notranjo revizijo, ki jo vodi notranji revizor, in enota za nadzor. Ta nova organizacijska ureditev bo začela delovati 1. oktobra 2007, ko bosta službo nastopila notranji revizor in vodja enote za nadzor, ki ju je pred kratkim imenoval upravni odbor Sodišča Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

10.17

ODGOVOR SODIŠČA EVROPSKIH SKUPNOSTI

Edino opažanje Računskega sodišča se nanaša na notranjo revizijo. V zvezi s tem Računsko sodišče na podlagi svojih predhodnih opažanj v letnih poročilih poudarja, da je bila upravna organizacija sistema preverjanja in revizije spremenjena. Ustanovljeni sta bili dve upravni enoti, ki nista ne hierarhično ne funkcionalno povezani: enota za notranjo revizijo, ki jo vodi notranji revizor, in enota za nadzor. Ta nova organizacijska ureditev bo začela delovati 1. oktobra 2007, ko bosta službo nastopila notranji revizor in vodja enote za nadzor, ki ju je pred kratkim imenoval upravni odbor Sodišča Evropskih skupnosti.

Računsko sodišče

| 10.18 | Revizijo Računskega sodišča opravlja neodvisno zunanje revizijsko podjetje, ki je izdalo „certifikat o pravilnosti in poštenosti računovodskih izkazov na dan 31. decembra 2006“, ki ga spremlja „poročilo o upravnih in računovodskih postopkih, dobrem finančnem poslovodenju in sistemu notranjih kontrol“. Poročilo navaja, da po mnenju revizorja njegovo delo ni „razkrilo nobenih dejstev, ki bi povzročala dvom o ustreznosti upravnih in računovodskih postopkov ter o notranji kontroli in skladnosti finančnega poslovodenja z veljavnimi uredbami“. Certifikat in poročilo bosta objavljena v Uradnem listu. |
| --- | --- |

10.18

Revizijo Računskega sodišča opravlja neodvisno zunanje revizijsko podjetje, ki je izdalo „certifikat o pravilnosti in poštenosti računovodskih izkazov na dan 31. decembra 2006“, ki ga spremlja „poročilo o upravnih in računovodskih postopkih, dobrem finančnem poslovodenju in sistemu notranjih kontrol“. Poročilo navaja, da po mnenju revizorja njegovo delo ni „razkrilo nobenih dejstev, ki bi povzročala dvom o ustreznosti upravnih in računovodskih postopkov ter o notranji kontroli in skladnosti finančnega poslovodenja z veljavnimi uredbami“. Certifikat in poročilo bosta objavljena v Uradnem listu.

Evropski ekonomsko-socialni odbor

| 10.19 | Pregled vzorca postopkov javnih naročil s pogajanji in pogodb, ki jih upravljajo „skupne službe“ Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij, je pokazal pomanjkljivosti pri upravljanju in kontroli. V letu 2006 so odhodki v zvezi s pogodbami, sklenjenimi po postopku s pogajanji namesto po javnih razpisih, predstavljali visok odstotek celotnih odhodkov za javna naročila. Pri proračunskih vrsticah 2 0 1 0 (zavarovanje), 2 0 2 0 (voda, plin, elektrika in ogrevanje), 2 0 3 0 (čiščenje in vzdrževanje) in 2 2 0 0 (nakup tehničnih naprav in opreme) je ta odstotek presegal 50 % vseh prevzetih obveznosti za odobrena proračunska sredstva, kar je znašalo 6,4 milijona EUR. Ta praksa ni skladna s splošnim pravilom, navedenim v členu 89 Finančne uredbe: „Za vsa javna naročila je treba zagotoviti zbiranje ponudb iz najširšega možnega kroga ponudnikov“. Postopek s pogajanji je izjema, ki se uporablja le v okviru strogih omejitev, določenih v členih 126, 127 in 129 podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe. |
| --- | --- |

10.19

Pregled vzorca postopkov javnih naročil s pogajanji in pogodb, ki jih upravljajo „skupne službe“ Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij, je pokazal pomanjkljivosti pri upravljanju in kontroli. V letu 2006 so odhodki v zvezi s pogodbami, sklenjenimi po postopku s pogajanji namesto po javnih razpisih, predstavljali visok odstotek celotnih odhodkov za javna naročila. Pri proračunskih vrsticah 2 0 1 0 (zavarovanje), 2 0 2 0 (voda, plin, elektrika in ogrevanje), 2 0 3 0 (čiščenje in vzdrževanje) in 2 2 0 0 (nakup tehničnih naprav in opreme) je ta odstotek presegal 50 % vseh prevzetih obveznosti za odobrena proračunska sredstva, kar je znašalo 6,4 milijona EUR. Ta praksa ni skladna s splošnim pravilom, navedenim v členu 89 Finančne uredbe: „Za vsa javna naročila je treba zagotoviti zbiranje ponudb iz najširšega možnega kroga ponudnikov“. Postopek s pogajanji je izjema, ki se uporablja le v okviru strogih omejitev, določenih v členih 126, 127 in 129 podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe.

| 10.19 | ODGOVOR EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA
  Celotni znesek je dejansko enak +/– 50 %, vendar elektrika in plin predstavljata skoraj polovico tega zneska. Trg je bil šele pred kratkim odprt za konkurenco. Medinstitucionalni postopek je bil izveden v letu 2004, vendar ni bil uspešen. EESO sodeluje pri novem medinstitucionalnem postopku, ki trenutno poteka. Da bi zagotovili tehnično združljivost sistemov, je bila oprema za tolmačenje za nove sejne sobe naročena pri ponudniku, ki je s tem sistemom že opremil druge sejne sobe. Za več naročil, ki so bila prej oddana na podlagi postopka pogajanj, so bili medtem objavljeni javni razpisi (pogodba za vzdrževanje in nadzor stavb, nadzor in vzdrževanje dvigal, higienski material in odlaganje odpadkov). V nekaj primerih so bile že podpisane nove pogodbe. Glede zavarovalniških pogodb je bila pobuda iz leta 2003 za medinstitucionalni javni razpis neuspešna. EESO se trenutno odloča, da bo objavil lasten javni razpis ali pa bo pristopil k medinstitucionalnim pogodbam s ciljem oblikovanja novega pravnega okvira v letu 2008. |
| --- | --- |

10.19

ODGOVOR EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA

Celotni znesek je dejansko enak +/– 50 %, vendar elektrika in plin predstavljata skoraj polovico tega zneska. Trg je bil šele pred kratkim odprt za konkurenco. Medinstitucionalni postopek je bil izveden v letu 2004, vendar ni bil uspešen. EESO sodeluje pri novem medinstitucionalnem postopku, ki trenutno poteka. Da bi zagotovili tehnično združljivost sistemov, je bila oprema za tolmačenje za nove sejne sobe naročena pri ponudniku, ki je s tem sistemom že opremil druge sejne sobe. Za več naročil, ki so bila prej oddana na podlagi postopka pogajanj, so bili medtem objavljeni javni razpisi (pogodba za vzdrževanje in nadzor stavb, nadzor in vzdrževanje dvigal, higienski material in odlaganje odpadkov). V nekaj primerih so bile že podpisane nove pogodbe. Glede zavarovalniških pogodb je bila pobuda iz leta 2003 za medinstitucionalni javni razpis neuspešna. EESO se trenutno odloča, da bo objavil lasten javni razpis ali pa bo pristopil k medinstitucionalnim pogodbam s ciljem oblikovanja novega pravnega okvira v letu 2008.

EESO meni, da je bila oddaja večjega števila naročil brez javnega razpisa v vsakem posameznem primeru upravičena zaradi okoliščin (npr. prejšnji razpis ni bil uspešen, tehnična kompatibilnost ipd.).

| 10.20 | Člen 123(2) podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe zahteva, da v postopku s pogajanji število kandidatov, povabljenih k pogajanjem in oddaji ponudb, ne sme biti manjše od tri, pod pogojem, da zadostno število kandidatov izpolnjuje merila izbire in da je k oddaji ponudbe povabljeno zadostno število kandidatov, da je zagotovljena resnična konkurenca. Pri 70 % pogodb, pregledanih med revizijo, je bil k oddaji ponudbe povabljen samo en potencialni dobavitelj. Sodišče meni, da bi bilo pri večini teh pogodb (s skupno vrednostjo 1,8 milijona EUR) mogoče k oddaji ponudbe povabiti več kot enega dobavitelja. |
| --- | --- |

10.20

Člen 123(2) podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe zahteva, da v postopku s pogajanji število kandidatov, povabljenih k pogajanjem in oddaji ponudb, ne sme biti manjše od tri, pod pogojem, da zadostno število kandidatov izpolnjuje merila izbire in da je k oddaji ponudbe povabljeno zadostno število kandidatov, da je zagotovljena resnična konkurenca. Pri 70 % pogodb, pregledanih med revizijo, je bil k oddaji ponudbe povabljen samo en potencialni dobavitelj. Sodišče meni, da bi bilo pri večini teh pogodb (s skupno vrednostjo 1,8 milijona EUR) mogoče k oddaji ponudbe povabiti več kot enega dobavitelja.

| 10.20 | ODGOVOR EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA
  Računsko sodišče je zbralo 10 primerov naročil, od katerih jih je bilo 7 oddanih po pogajanjih z enim potencialnim ponudnikom. Glede treh primerov (namestitev opreme za tolmačenje v novih sejnih sobah, razširitev pogodbe za vzdrževanje stavb, zavarovalniške pogodbe) veljajo obrazložitve v točki 10.19. Pri enem primeru izdatkov gre za lastna sredstva OR, torej ne skupna sredstva z EESO. Za ta sredstva ni odgovoren odredbodajalec EESO. V dveh primerih bi bilo teoretično mogoče objaviti javni razpis, vendar je bila možnost ocenjena kot neekonomična (zastave in posterji: majhni zneski in medtem sklenjena nova okvirna pogodba; varnostne izkaznice: neposredno naročilo pri dobavitelju, torej ne prek distributerjev). V enem primeru (naročilo študije usklajenosti za stavbo JDE Belliard I & II) Odbor ni imel druge izbire, kot da ravna v skladu z Resolucijo EP P6_TA(2005)0410 z dne 15.12.2005, ki zahteva, da študijo izvede podjetje SICABEL. Zato je bila pogodba sklenjena s podjetjem SICABEL na podlagi pogajanj in Evropsko računsko sodišče je bilo o vsem obveščeno. |
| --- | --- |

10.20

ODGOVOR EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA

Računsko sodišče je zbralo 10 primerov naročil, od katerih jih je bilo 7 oddanih po pogajanjih z enim potencialnim ponudnikom. Glede treh primerov (namestitev opreme za tolmačenje v novih sejnih sobah, razširitev pogodbe za vzdrževanje stavb, zavarovalniške pogodbe) veljajo obrazložitve v točki 10.19. Pri enem primeru izdatkov gre za lastna sredstva OR, torej ne skupna sredstva z EESO. Za ta sredstva ni odgovoren odredbodajalec EESO. V dveh primerih bi bilo teoretično mogoče objaviti javni razpis, vendar je bila možnost ocenjena kot neekonomična (zastave in posterji: majhni zneski in medtem sklenjena nova okvirna pogodba; varnostne izkaznice: neposredno naročilo pri dobavitelju, torej ne prek distributerjev). V enem primeru (naročilo študije usklajenosti za stavbo JDE Belliard I & II) Odbor ni imel druge izbire, kot da ravna v skladu z Resolucijo EP P6_TA(2005)0410 z dne 15.12.2005, ki zahteva, da študijo izvede podjetje SICABEL. Zato je bila pogodba sklenjena s podjetjem SICABEL na podlagi pogajanj in Evropsko računsko sodišče je bilo o vsem obveščeno.

| 10.21 | Delež postopkov s pogajanji se je v primerjavi s številom naročil, ki jih je oddal odredbodajalec na podlagi prenosa, odgovoren za poglavji 2 0 (naložbe v nepremičnine, najem stavb in s tem povezani stroški) in 2 2 (premičnine in z njimi povezani stroški) proračuna, glede na prejšnja leta bistveno povečal. Bil je tudi veliko višji od povprečja, evidentiranega za institucijo. Do marca 2007 odredbodajalec instituciji ni poročal o določitvi nobenih ukrepov, sprejetih za spremembo tega trenda, kot zahteva člen 54 podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe. |
| --- | --- |

10.21

Delež postopkov s pogajanji se je v primerjavi s številom naročil, ki jih je oddal odredbodajalec na podlagi prenosa, odgovoren za poglavji 2 0 (naložbe v nepremičnine, najem stavb in s tem povezani stroški) in 2 2 (premičnine in z njimi povezani stroški) proračuna, glede na prejšnja leta bistveno povečal. Bil je tudi veliko višji od povprečja, evidentiranega za institucijo. Do marca 2007 odredbodajalec instituciji ni poročal o določitvi nobenih ukrepov, sprejetih za spremembo tega trenda, kot zahteva člen 54 podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe.

| 10.21 | ODGOVOR EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA
  Po mnenju EESO ni negativnih teženj v zvezi s številom pogajalskih postopkov za poglavji 20 in 22. Kljub temu so bili v končno različico letnega poročila o finančnem letu 2006, ki ga je pripravil pooblaščeni odredbodajalec, vključeni ukrepi za zmanjšanje števila pogajalskih postopkov. Dodatni podatki so v obrazložitvi k točki 10.19. |
| --- | --- |

10.21

ODGOVOR EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA

Po mnenju EESO ni negativnih teženj v zvezi s številom pogajalskih postopkov za poglavji 20 in 22. Kljub temu so bili v končno različico letnega poročila o finančnem letu 2006, ki ga je pripravil pooblaščeni odredbodajalec, vključeni ukrepi za zmanjšanje števila pogajalskih postopkov. Dodatni podatki so v obrazložitvi k točki 10.19.

Odbor regij

| 10.22 | Pripombe iz odstavkov 10.19–10.21 veljajo tudi za Odbor regij, saj zadevajo pogodbe, ki jih upravljajo „skupne službe“ odborov. |
| --- | --- |

10.22

Pripombe iz odstavkov 10.19–10.21 veljajo tudi za Odbor regij, saj zadevajo pogodbe, ki jih upravljajo „skupne službe“ odborov.

| 10.22 | ODGOVOR ODBORA REGIJ
  Odbor regij se je seznanil s pripombami Računskega sodišča v zvezi s pogodbami, ki so jih skupne službe upravljale skupaj z EESO, in se zavezuje, da bo izboljšal prakse in metode finančnega upravljanja v skupnih službah. Generalni sekretar OR je pisal generalnemu sekretarju EESO in mu predlagal nekaj popravnih ukrepov, še zlasti na področju finančnih krogov in razpisnih postopkov. Upamo, da se bosta Odbora čim prej dogovorila in začela izvajati te ukrepe. |
| --- | --- |

10.22

ODGOVOR ODBORA REGIJ

Odbor regij se je seznanil s pripombami Računskega sodišča v zvezi s pogodbami, ki so jih skupne službe upravljale skupaj z EESO, in se zavezuje, da bo izboljšal prakse in metode finančnega upravljanja v skupnih službah. Generalni sekretar OR je pisal generalnemu sekretarju EESO in mu predlagal nekaj popravnih ukrepov, še zlasti na področju finančnih krogov in razpisnih postopkov. Upamo, da se bosta Odbora čim prej dogovorila in začela izvajati te ukrepe.

| 10.23 | V skladu s pravili Odbora se njegovim članom potni stroški lahko povrnejo v znesku dejansko plačanih letalskih vozovnic. Administrativni stroški, ki nastanejo ob nakupu takšnih vozovnic, se povrnejo ob predložitvi računa potovalne agencije. V različnih primerih so bili potni stroški povrnjeni na podlagi na roko napisanih računov potovalne agencije, na katerih je bil vedno naveden enak znesek. Pri postopku naknadnega preverjanja je uprava Odbora ugotovila, da je bil ta znesek povprečno za 83 % višji od cene, ki jo je za uporabljeno vozovnico zaračunal letalski prevoznik. Ni bilo dokazov o dejanskih administrativnih stroških, ki so bili zaračunani za nakup. Uprava Odbora je izvedla široko zastavljeno preiskavo te zadeve, ki je bila končana v juliju 2007. Po mnenju Sodišča rezultati te preiskave ne dokazujejo upravičenosti zneskov, izplačanih za administrativne stroške. |
| --- | --- |

10.23

V skladu s pravili Odbora se njegovim članom potni stroški lahko povrnejo v znesku dejansko plačanih letalskih vozovnic. Administrativni stroški, ki nastanejo ob nakupu takšnih vozovnic, se povrnejo ob predložitvi računa potovalne agencije. V različnih primerih so bili potni stroški povrnjeni na podlagi na roko napisanih računov potovalne agencije, na katerih je bil vedno naveden enak znesek. Pri postopku naknadnega preverjanja je uprava Odbora ugotovila, da je bil ta znesek povprečno za 83 % višji od cene, ki jo je za uporabljeno vozovnico zaračunal letalski prevoznik. Ni bilo dokazov o dejanskih administrativnih stroških, ki so bili zaračunani za nakup. Uprava Odbora je izvedla široko zastavljeno preiskavo te zadeve, ki je bila končana v juliju 2007. Po mnenju Sodišča rezultati te preiskave ne dokazujejo upravičenosti zneskov, izplačanih za administrativne stroške.

| 10.23 | ODGOVOR ODBORA REGIJ
  Člani Odbora imajo v skladu s poslovnikom pravico do izplačila potnih stroškov za letalske vozovnice in s tem povezanih administrativnih stroškov ob predložitvi računa potovalne agencije, originalne letalske karte in originalnega vstopnega kupona. Pravila OR dovoljujejo članom, da potujejo z vozovnicami z možnostjo sprememb brez omejitev. Odbor ugotavlja, da so člani plačali zneske, ki jih je zaračunala potovalna agencija, čeprav je bila dejanska cena uporabljene vozovnice nižja. Vzrok za razliko med zneski, ki jih je zaračunala potovalna agencija, in dejansko ceno vozovnic je v tem, da je potovalna agencija, kot je izjavila 9. februarja 2007, za vozovnice zagotovila možnost sprememb brez omejitev, kar je imelo za posledico, da so člani potovali s popolnoma spremenljivo vozovnico za ceno, enakovredno stroškom letalskega prevoznika za vozovnico z možnostjo sprememb brez omejitev. |
| --- | --- |

10.23

ODGOVOR ODBORA REGIJ

Člani Odbora imajo v skladu s poslovnikom pravico do izplačila potnih stroškov za letalske vozovnice in s tem povezanih administrativnih stroškov ob predložitvi računa potovalne agencije, originalne letalske karte in originalnega vstopnega kupona. Pravila OR dovoljujejo članom, da potujejo z vozovnicami z možnostjo sprememb brez omejitev. Odbor ugotavlja, da so člani plačali zneske, ki jih je zaračunala potovalna agencija, čeprav je bila dejanska cena uporabljene vozovnice nižja. Vzrok za razliko med zneski, ki jih je zaračunala potovalna agencija, in dejansko ceno vozovnic je v tem, da je potovalna agencija, kot je izjavila 9. februarja 2007, za vozovnice zagotovila možnost sprememb brez omejitev, kar je imelo za posledico, da so člani potovali s popolnoma spremenljivo vozovnico za ceno, enakovredno stroškom letalskega prevoznika za vozovnico z možnostjo sprememb brez omejitev.

Da bi zagotovil popolno preglednost, je Odbor v zvezi z izplačevanjem potnih stroškov v prihodnosti določil nekaj pogojev. Prav tako je zahteval, da zadevni člani nehajo potovati na način, ki ga omogočajo prejšnje določbe, in zagotovijo, da bodo njihovi zahtevki za povračilo potnih stroškov ustrezali ceni, označeni na izdani letalski vozovnici.

Evropski varuh človekovih pravic in evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 10.24 | Revizija ni privedla do nobenih pomembnih ugotovitev. |
| --- | --- |

10.24

Revizija ni privedla do nobenih pomembnih ugotovitev.

Zaključek o reviziji posebnih področij tveganja

| 10.25 | Revizija posebnih področij tveganja je v nekaterih institucijah pokazala pomanjkljivosti v nadzornih in kontrolnih sistemih, povezanih z izplačevanjem nadomestil članom nekaterih institucij. V Evropskem parlamentu bi predsedstvo moralo sprožiti ustrezne ukrepe, če dokazila, ki štejejo za bistvena, niso predložena v razumnem roku (glej odstavke 10.9–10.12). Glede postopkov javnih naročil s pogajanji je Sodišče ugotovilo, da Komisija in druge institucije v več primerih niso spoštovale splošnega načela konkurenčnosti ponudb (glej odstavke 10.13, 10.14, 10.16, 10.19–10.21). Zlasti Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij v veliki meri nista upoštevala omejenega obsega, v katerem je po Finančni uredbi mogoče uporabiti postopek s pogajanji. Posledično lahko pride do povečanega tveganja za zakonitost in pravilnost odhodkov. |
| --- | --- |

10.25

Revizija posebnih področij tveganja je v nekaterih institucijah pokazala pomanjkljivosti v nadzornih in kontrolnih sistemih, povezanih z izplačevanjem nadomestil članom nekaterih institucij. V Evropskem parlamentu bi predsedstvo moralo sprožiti ustrezne ukrepe, če dokazila, ki štejejo za bistvena, niso predložena v razumnem roku (glej odstavke 10.9–10.12). Glede postopkov javnih naročil s pogajanji je Sodišče ugotovilo, da Komisija in druge institucije v več primerih niso spoštovale splošnega načela konkurenčnosti ponudb (glej odstavke 10.13, 10.14, 10.16, 10.19–10.21). Zlasti Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij v veliki meri nista upoštevala omejenega obsega, v katerem je po Finančni uredbi mogoče uporabiti postopek s pogajanji. Posledično lahko pride do povečanega tveganja za zakonitost in pravilnost odhodkov.

| 10.25 | ODGOVOR EVROPSKEGA PARLAMENTA
  Glej odgovor na odstavek 10.12. |
| --- | --- |

10.25

ODGOVOR EVROPSKEGA PARLAMENTA

Glej odgovor na odstavek 10.12.

| 10.25 | ODGOVOR KOMISIJE
  Komisija si bo še naprej prizadevala za izboljšanje oddaje javnih naročil z boljšimi tržnimi analizami in načrtovanjem. V finančni uredbi (6) je uporaba postopka s pogajanju dovoljena v številnih primerih, med njimi je tudi monopolna ponudba (glej odstavek 10.16). |
| --- | --- |

10.25

ODGOVOR KOMISIJE

Komisija si bo še naprej prizadevala za izboljšanje oddaje javnih naročil z boljšimi tržnimi analizami in načrtovanjem. V finančni uredbi (6) je uporaba postopka s pogajanju dovoljena v številnih primerih, med njimi je tudi monopolna ponudba (glej odstavek 10.16).

| 10.25 | ODGOVOR EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA
  Glej obrazložitve k točkam 10.19, 10.20 in 10.21. |
| --- | --- |

10.25

ODGOVOR EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA

Glej obrazložitve k točkam 10.19, 10.20 in 10.21.

Posebna poročila, objavljena po zadnjem letnem poročilu

| 10.26 | Posebno poročilo št. 2/2007 o odhodkih institucij za zgradbe. |
| --- | --- |

10.26

Posebno poročilo št. 2/2007 o odhodkih institucij za zgradbe.

AGENCIJE EVROPSKE UNIJE

| 10.27 | Agencije so organi, ki so ločeni od Komisije in so samostojne pravne osebe. Komisija ima v agencijah veliko nadzorno vlogo zaradi svojega sodelovanja v njihovih upravnih odborih in moči, da predlaga ali imenuje izvršne direktorje. Proračun Komisije je tudi njihov glavni vir financiranja, z izjemo dveh samofinanciranih agencij (7). Komisija mora odobriti ukrepe, ki jih agencije sprejmejo za izvajanje finančnih uredb in Kadrovskih predpisov. Informacije in opažanja, ki so navedena spodaj, zadevajo vlogo Komisije v zvezi z agencijami. |
| --- | --- |

10.27

Agencije so organi, ki so ločeni od Komisije in so samostojne pravne osebe. Komisija ima v agencijah veliko nadzorno vlogo zaradi svojega sodelovanja v njihovih upravnih odborih in moči, da predlaga ali imenuje izvršne direktorje. Proračun Komisije je tudi njihov glavni vir financiranja, z izjemo dveh samofinanciranih agencij (7). Komisija mora odobriti ukrepe, ki jih agencije sprejmejo za izvajanje finančnih uredb in Kadrovskih predpisov. Informacije in opažanja, ki so navedena spodaj, zadevajo vlogo Komisije v zvezi z agencijami.

10.28

| 10.28 | Revizije agencij Evropske unije in drugih decentraliziranih organov (8) so predstavljene v specifičnih letnih poročilih. Leta 2006 je Evropsko računsko sodišče revidiralo 24 agencij, pet več (9) kot v letu 2005. Njihovi proračuni so leta 2006 znašali 1 080,5 milijona EUR v primerjavi z 928,4 milijona EUR leta 2005. Število odobrenih delovnih mest za vse agencije se je povečalo z 2 588 v letu 2005 na 3 212 v letu 2006. Glej
  tabelo 10.3
  . |
| --- | --- |

Revizije agencij Evropske unije in drugih decentraliziranih organov (8) so predstavljene v specifičnih letnih poročilih. Leta 2006 je Evropsko računsko sodišče revidiralo 24 agencij, pet več (9) kot v letu 2005. Njihovi proračuni so leta 2006 znašali 1 080,5 milijona EUR v primerjavi z 928,4 milijona EUR leta 2005. Število odobrenih delovnih mest za vse agencije se je povečalo z 2 588 v letu 2005 na 3 212 v letu 2006. Glej
  tabelo 10.3
  .

Tabela 10.3 – Agencije EU – Glavni podatki

| Agencije in drugi decentralizirani organi Evropske unije | Sedež | Prvo leto finančne avtonomije | Proračun (10)


  (v milijonih EUR) | Odobrena delovna mesta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Agencije |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | Solun | 1977 | 16,8 | 16,6 | 95 | 91 |
| Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer | Dublin | 1977 | 19,8 | 18,8 | 94 | 94 |
| Evropska agencija za okolje | Köbenhavn | 1994 | 37,1 | 32,1 | 115 | 115 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | Torino | 1994 | 27 | 26,7 | 105 | 104 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | Lizbona | 1995 | 13 | 13 | 77 | 77 |
| Evropska agencija za zdravila | London | 1994 | 139 | 110,1 | 424 | 379 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | Luxembourg | 1995 | 40,9 | 28,4 | 189 | 181 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | Angers | 1995 | 11,2 | 12,1 | 41 | 38 |
| Urad za usklajevanje na notranjem trgu | Alicante | 1995 | 211,7 | 218,4 | 675 | 675 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | Bilbao | 1996 | 14,1 | 13,4 | 40 | 40 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice (11) | Dunaj | 1998 | 9,4 | 8,2 | 37 | 37 |
| Evropska agencija za obnovo | Solun | 2000 | 271 | 276,5 | 108 | 114 |
| Evropska policijska akademija (12) | Bramshill | 2006 | 5 | — | 22 | — |
| Eurojust | Haag | 2002 | 14,7 | 13 | 112 | 87 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu | Köln | 2003 | 65,7 | 57,5 | 328 | 200 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | Lizbona | 2003 | 44,6 | 35,3 | 132 | 95 |
| Evropska agencija za varnost hrane | Parma | 2003 | 40,2 | 36,7 | 250 | 194 |
| Evropska agencija za varnost omrežij in informacij | Heraklion | 2005 | 6,8 | 6,8 | 44 | 38 |
| Evropska železniška agencija (12) | Valenciennes | 2006 | 14,4 | — | 95 | — |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | Stockholm | 2005 | 17,1 | 4,8 | 50 | 29 |
| Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic (12) | Varšava | 2006 | 19,2 | — | 28 | — |
| Evropski nadzorni organ za GNSS (12) | Bruselj (13) | 2006 | 7 | — | 30 | — |
| Izvajalske agencije |
| Izvajalska agencija za inteligentno energijo (12) | Bruselj | 2006 | 5,6 | — | 46 | — |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo (12) | Bruselj | 2006 | 29,2 | — | 75 | — |
| Skupaj | 1 080,5 | 928,4 | 3 212 | 2 588 |

Agencije in drugi decentralizirani organi Evropske unije

Sedež

Prvo leto finančne avtonomije

Proračun (10)

(v milijonih EUR)

Odobrena delovna mesta

2006

2005

2006

2005

Agencije

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

Solun

1977

16,8

16,6

95

91

Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer

Dublin

1977

19,8

18,8

94

94

Evropska agencija za okolje

Köbenhavn

1994

37,1

32,1

115

115

Evropska fundacija za usposabljanje

Torino

1994

27

26,7

105

104

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

Lizbona

1995

13

13

77

77

Evropska agencija za zdravila

London

1994

139

110,1

424

379

Prevajalski center za organe Evropske unije

Luxembourg

1995

40,9

28,4

189

181

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

Angers

1995

11,2

12,1

41

38

Urad za usklajevanje na notranjem trgu

Alicante

1995

211,7

218,4

675

675

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

Bilbao

1996

14,1

13,4

40

40

Agencija Evropske unije za temeljne pravice (11)

Dunaj

1998

9,4

8,2

37

37

Evropska agencija za obnovo

Solun

2000

271

276,5

108

114

Evropska policijska akademija (12)

Bramshill

2006

5

—

22

—

Eurojust

Haag

2002

14,7

13

112

87

Evropska agencija za varnost v letalstvu

Köln

2003

65,7

57,5

328

200

Evropska agencija za pomorsko varnost

Lizbona

2003

44,6

35,3

132

95

Evropska agencija za varnost hrane

Parma

2003

40,2

36,7

250

194

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

Heraklion

2005

6,8

6,8

44

38

Evropska železniška agencija (12)

Valenciennes

2006

14,4

—

95

—

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Stockholm

2005

17,1

4,8

50

29

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic (12)

Varšava

2006

19,2

—

28

—

Evropski nadzorni organ za GNSS (12)

Bruselj (13)

2006

7

—

30

—

Izvajalske agencije

Izvajalska agencija za inteligentno energijo (12)

Bruselj

2006

5,6

—

46

—

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo (12)

Bruselj

2006

29,2

—

75

—

Skupaj

1 080,5

928,4

3 212

2 588

| 10.29 | Izplačevanje subvencij, ki jih iz proračuna Skupnosti plača Komisija, ni osnovano na dovolj utemeljenih ocenah finančnih potreb agencij. Zaradi tega in zaradi velikosti prenosov imajo agencije na bančnih računih veliko denarnih sredstev (14). Sodišče priporoča, da je raven subvencij, izplačanih agencijam, v skladu z njihovimi resničnimi finančnimi potrebami. |
| --- | --- |

10.29

Izplačevanje subvencij, ki jih iz proračuna Skupnosti plača Komisija, ni osnovano na dovolj utemeljenih ocenah finančnih potreb agencij. Zaradi tega in zaradi velikosti prenosov imajo agencije na bančnih računih veliko denarnih sredstev (14). Sodišče priporoča, da je raven subvencij, izplačanih agencijam, v skladu z njihovimi resničnimi finančnimi potrebami.

| 10.29 | ODGOVOR KOMISIJE
  Agencije Komisiji predvidoma predložijo zahtevke za plačilo celotne subvencije Skupnosti ali njenega dela, skupaj z načrtom denarnih tokov, pod pogoji in v časovnih presledkih, o katerih se dogovorijo s Komisijo. Komisija plačila praviloma izvršuje v tranšah; neporabljene zneske mora Komisija izterjati. Službe Komisije proučujejo uvedbo določb v ustreznem aktu (15), s čimer bi se Komisiji omogočilo, da upošteva dejanske potrebe agencije v celem letu. To bi moralo voditi do temeljitejšega načrtovanja in večje preglednosti. |
| --- | --- |

10.29

ODGOVOR KOMISIJE

Agencije Komisiji predvidoma predložijo zahtevke za plačilo celotne subvencije Skupnosti ali njenega dela, skupaj z načrtom denarnih tokov, pod pogoji in v časovnih presledkih, o katerih se dogovorijo s Komisijo. Komisija plačila praviloma izvršuje v tranšah; neporabljene zneske mora Komisija izterjati. Službe Komisije proučujejo uvedbo določb v ustreznem aktu (15), s čimer bi se Komisiji omogočilo, da upošteva dejanske potrebe agencije v celem letu. To bi moralo voditi do temeljitejšega načrtovanja in večje preglednosti.

| 10.30 | Splošna Finančna uredba iz junija 2002 je bila leta 2006 spremenjena (16). Spremembe so bile osredotočene na proračunska načela, sisteme notranje kontrole in predstavitev računovodskih izkazov. Niso pa še bile vključene v okvirno finančno uredbo za agencije in v njihove različne posebne finančne uredbe. |
| --- | --- |

10.30

Splošna Finančna uredba iz junija 2002 je bila leta 2006 spremenjena (16). Spremembe so bile osredotočene na proračunska načela, sisteme notranje kontrole in predstavitev računovodskih izkazov. Niso pa še bile vključene v okvirno finančno uredbo za agencije in v njihove različne posebne finančne uredbe.

| 10.30 | ODGOVOR KOMISIJE
  Revizija dveh okvirnih finančnih uredb za agencije (17) bo zajemala spremembe, ki jih je sprejel Svet v splošni finančni uredbi, izvajati pa se bo lahko začela šele po sprejetju splošne finančne uredbe in podrobnih pravil za izvajanje. Osnutek uredbe za regulativne agencije je Komisija sprejela julija 2007 in ga predložila drugim institucijam, da o njem izrazijo svoje mnenje (18). |
| --- | --- |

10.30

ODGOVOR KOMISIJE

Revizija dveh okvirnih finančnih uredb za agencije (17) bo zajemala spremembe, ki jih je sprejel Svet v splošni finančni uredbi, izvajati pa se bo lahko začela šele po sprejetju splošne finančne uredbe in podrobnih pravil za izvajanje. Osnutek uredbe za regulativne agencije je Komisija sprejela julija 2007 in ga predložila drugim institucijam, da o njem izrazijo svoje mnenje (18).

| 10.31 | Uvedba novega sistema ABAC v agencije bo trajala več let (19). V tem obdobju mora Komisija zagotoviti ustrezno vzdrževanje sedanjega sistema SI2 v agencijah, dokler se ne začne izvajati novi sistem. |
| --- | --- |

10.31

Uvedba novega sistema ABAC v agencije bo trajala več let (19). V tem obdobju mora Komisija zagotoviti ustrezno vzdrževanje sedanjega sistema SI2 v agencijah, dokler se ne začne izvajati novi sistem.

| 10.31 | ODGOVOR KOMISIJE
  Računovodski sistem SI2 se bo postopoma umaknil iz uporabe, a bo ostal operativno podprt do 31. decembra 2008. Agencije lahko neodvisno izbirajo med sistemom ABAC ali katerim koli drugim sistemom. Posebna projektna skupina, ki poroča neposredno računovodji Komisije, načrtuje, analizira in usklajuje vse dejavnosti, ki spremljajo uvedbo sistema ABAC znotraj agencije, in sicer glede časovne razporeditve in virov. |
| --- | --- |

10.31

ODGOVOR KOMISIJE

Računovodski sistem SI2 se bo postopoma umaknil iz uporabe, a bo ostal operativno podprt do 31. decembra 2008. Agencije lahko neodvisno izbirajo med sistemom ABAC ali katerim koli drugim sistemom. Posebna projektna skupina, ki poroča neposredno računovodji Komisije, načrtuje, analizira in usklajuje vse dejavnosti, ki spremljajo uvedbo sistema ABAC znotraj agencije, in sicer glede časovne razporeditve in virov.

| 10.32 | Leta 2006 sta dve agenciji sklenili kriti stroške šolanja otrok svojih uslužbencev brez uporabe člena 3 Priloge VII h Kadrovskim predpisom in s tem povzročili neupravičene razlike z drugimi uslužbenci Skupnosti. To kaže, da bi morala Komisija izboljšati svoje spremljanje izvajanja Kadrovskih predpisov s strani agencij. |
| --- | --- |

10.32

Leta 2006 sta dve agenciji sklenili kriti stroške šolanja otrok svojih uslužbencev brez uporabe člena 3 Priloge VII h Kadrovskim predpisom in s tem povzročili neupravičene razlike z drugimi uslužbenci Skupnosti. To kaže, da bi morala Komisija izboljšati svoje spremljanje izvajanja Kadrovskih predpisov s strani agencij.

| 10.32 | ODGOVOR KOMISIJE
  V smernicah sta dve ključni priporočili: (i) sprejeti pravila, namenjena za izvajanje Kadrovskih predpisov v skladu z izvedbenimi pravili Komisije, pri čemer so omejene spremembe upravičene zaradi posebnih značilnosti uslužbencev agencije ter (ii) opredeliti konsistentnejšo kadrovsko politiko, ki temelji na nalogah in zahtevah vsake agencije. Ker so regulativne agencije neodvisni organi Skupnosti, spada sprejemanje takih pravil med njihove pristojnosti. Komisija lahko izrazi soglasje s podrobnimi pravili za izvajanje, ki so enaka pravilom Komisije ali od njih odstopajo, kadar to utemeljujejo posebne lastnosti agencij (velikost, kadrovska struktura, mandat itd.). Komisija tesno sodeluje z agencijami, da bi se njena podrobna pravila za izvajanje v agencijah uporabljala v največji možni meri. Poleg tega je Komisija v sodelovanju z agencijami sestavila modele podrobnih pravil za izvajanje na podlagi podrobnih pravil za izvajanje Komisije, katerih cilj je doseči skupni temelj načel in pravil za zagotovitev enakega obravnavanja uslužbencev, za katere veljajo kadrovski predpisi. |
| --- | --- |

10.32

ODGOVOR KOMISIJE

V smernicah sta dve ključni priporočili: (i) sprejeti pravila, namenjena za izvajanje Kadrovskih predpisov v skladu z izvedbenimi pravili Komisije, pri čemer so omejene spremembe upravičene zaradi posebnih značilnosti uslužbencev agencije ter (ii) opredeliti konsistentnejšo kadrovsko politiko, ki temelji na nalogah in zahtevah vsake agencije. Ker so regulativne agencije neodvisni organi Skupnosti, spada sprejemanje takih pravil med njihove pristojnosti. Komisija lahko izrazi soglasje s podrobnimi pravili za izvajanje, ki so enaka pravilom Komisije ali od njih odstopajo, kadar to utemeljujejo posebne lastnosti agencij (velikost, kadrovska struktura, mandat itd.). Komisija tesno sodeluje z agencijami, da bi se njena podrobna pravila za izvajanje v agencijah uporabljala v največji možni meri. Poleg tega je Komisija v sodelovanju z agencijami sestavila modele podrobnih pravil za izvajanje na podlagi podrobnih pravil za izvajanje Komisije, katerih cilj je doseči skupni temelj načel in pravil za zagotovitev enakega obravnavanja uslužbencev, za katere veljajo kadrovski predpisi.

Komisija je glede vprašanja šolanja otrok uslužbencev agencij v smernicah predlagala dve rešitvi: (i) v sodelovanju s sistemom evropskih šol vzpostaviti evropske oddelke na lokalnih nacionalnih ali mednarodnih šolah (evropsko šolanje) ali (ii) podpisati pogodbe o zagotavljanju storitev med agencijo in mednarodnimi šolami v bližini.

Kar zadeva evropsko šolanje zdaj že obstaja možnost, da nacionalni organi izberejo in v celoti financirajo lokalne šole, tako da postanejo „pooblaščene“ za evropsko šolanje v skladu z usklajenim učnim načrtom, ki temelji na izobraževanju v maternem jeziku. V prihodnosti in v okviru reforme sistema evropskih šol se bo ta možnost razširila in nadalje utrdila. Države članice bodo krile celotne stroške te vrste šolanja, Komisija pa bo kot del reforme oblikovala pristop do prispevka EU, sorazmernega s številom otrok uslužbencev agencij, ki se šolajo na ta način.

Kar zadeva pogodbe o zagotavljanju storitev, naj bi agencija plačala šolnine neposredno šolam. Šola bi se potem obravnavala kot neplačljiva, zadevni uslužbenci pa ne bi prejemali dodatka za šolanje v skladu s členom 3 Priloge VII Kadrovskih predpisov.

Komisija je popolnoma skladno s tem stališčem večkrat opozorila obe zadevni agenciji o dejstvu, da njun pristop v smernicah ni predviden in da prav tako ni skladen s Kadrovskimi predpisi. To je storila nedavno v svojih pripombah k večletnemu načrtu kadrovske politike agencij, ki so bile predložene proračunskemu organu v okviru proračunskega postopka za leto 2008.

EVROPSKE ŠOLE

| 10.33 | Specifično letno poročilo Sodišča o Evropskih šolah (ni objavljeno v Uradnem listu) se predloži svetu guvernerjev in ravnateljem Evropskih šol. Proračun teh šol za leto 2006 v višini 231,1 milijona EUR je bil večinoma financiran z donacijo Komisije (127,1 milijona EUR) in prispevki držav članic (50,7 milijona EUR) (20). Glavni podatki o Evropskih šolah so prikazani v 
  tabeli 10.4
  . |
| --- | --- |

10.33

Specifično letno poročilo Sodišča o Evropskih šolah (ni objavljeno v Uradnem listu) se predloži svetu guvernerjev in ravnateljem Evropskih šol. Proračun teh šol za leto 2006 v višini 231,1 milijona EUR je bil večinoma financiran z donacijo Komisije (127,1 milijona EUR) in prispevki držav članic (50,7 milijona EUR) (20). Glavni podatki o Evropskih šolah so prikazani v 
  tabeli 10.4
  .

Tabela 10.4 – Evropske šole – Glavni podatki

| Evropska šola | Država | Proračun (21)
   (22)


  (v milijonih EUR) | Donacija Komisije (23)


  (v milijonih EUR) | Šolska populacija (24) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Urad | Belgija | 8,8 | 8,5 | 7,5 | 6,6 | — | — |
| Luxembourg I | Luksemburg | 34,1 | 33,3 | 21,5 | 19,4 | 3 285 | 3 190 |
| Luxembourg II | Luksemburg | 6,9 | 6,6 | 3,7 | 3,7 | 922 | 891 |
| Bruselj I Uccle | Belgija | 27,8 | 27,1 | 19,0 | 16,0 | 2 954 | 2 617 |
| Bruselj II (Woluwé) | Belgija | 27,6 | 27,3 | 18,0 | 17,1 | 2 919 | 3 014 |
| Bruselj III (Ixelles) | Belgija | 25,8 | 25,6 | 17,0 | 16,9 | 2 646 | 2 781 |
| Mol | Belgija | 10,9 | 10,7 | 6,1 | 6,0 | 654 | 622 |
| Varese | Italija | 16,5 | 16,4 | 8,4 | 8,4 | 1 317 | 1 318 |
| Karlsruhe | Nemčija | 11,7 | 11,8 | 3,4 | 4,3 | 964 | 1 044 |
| München | Nemčija | 18,5 | 18,7 | 1,0 | 0,9 | 1 599 | 1 557 |
| Frankfurt | Nemčija | 10,7 | 9,4 | 4,7 | 3,5 | 937 | 876 |
| Alicante | Španija | 11,1 | 10,4 | 6,0 | 3,2 | 990 | 987 |
| Bergen | Nizozemska | 10,0 | 10,8 | 5,4 | 5,0 | 563 | 626 |
| Culham | Združeno kraljestvo | 10,8 | 11,2 | 5,4 | 5,4 | 832 | 856 |
| Skupaj | 231,1 | 227,8 | 127,1 | 116,4 | 20 582 | 20 379 |
| OPOMBA: Seštevki se zaradi zaokroževanja ne ujemajo. |

Evropska šola

Država

Proračun (21)
   (22)

(v milijonih EUR)

Donacija Komisije (23)

(v milijonih EUR)

Šolska populacija (24)

2006

2005

2006

2005

2006

2005

Urad

Belgija

8,8

8,5

7,5

6,6

—

—

Luxembourg I

Luksemburg

34,1

33,3

21,5

19,4

3 285

3 190

Luxembourg II

Luksemburg

6,9

6,6

3,7

3,7

922

891

Bruselj I Uccle

Belgija

27,8

27,1

19,0

16,0

2 954

2 617

Bruselj II (Woluwé)

Belgija

27,6

27,3

18,0

17,1

2 919

3 014

Bruselj III (Ixelles)

Belgija

25,8

25,6

17,0

16,9

2 646

2 781

Mol

Belgija

10,9

10,7

6,1

6,0

654

622

Varese

Italija

16,5

16,4

8,4

8,4

1 317

1 318

Karlsruhe

Nemčija

11,7

11,8

3,4

4,3

964

1 044

München

Nemčija

18,5

18,7

1,0

0,9

1 599

1 557

Frankfurt

Nemčija

10,7

9,4

4,7

3,5

937

876

Alicante

Španija

11,1

10,4

6,0

3,2

990

987

Bergen

Nizozemska

10,0

10,8

5,4

5,0

563

626

Culham

Združeno kraljestvo

10,8

11,2

5,4

5,4

832

856

Skupaj

231,1

227,8

127,1

116,4

20 582

20 379

OPOMBA: Seštevki se zaradi zaokroževanja ne ujemajo.

| 10.34 | Sodišče ni ugotovilo pomembnih napak, ki bi zbujale dvom o zanesljivosti računovodskih izkazov, ki jih je pregledalo, in o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih s temi izkazi. |
| --- | --- |

10.34

Sodišče ni ugotovilo pomembnih napak, ki bi zbujale dvom o zanesljivosti računovodskih izkazov, ki jih je pregledalo, in o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih s temi izkazi.

(1)  Komisija, Parlament, Svet, Sodišče Evropskih skupnosti, Računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, Evropski varuh človekovih pravic, Evropski nadzornik za varstvo podatkov (člen 1 Finančne uredbe).

---

(2)  P6_TA-PROV(2007)0133 – Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005, Oddelek I – Evropski parlament(C6–0465/2006–2006/2071(DEC))

(3)  Odstavek 1.37 Posebnega poročila št. 10/98 in zlasti odstavek 9.22 Letnega poročila Sodišča za proračunsko leto 2002, kjer je Sodišče že ugotovilo, da je tveganje neustrezne uporabe dodatkov ostalo, saj se nova pravila, izdana aprila 2000, niso strogo uporabljala. Nazadnje odstavek 10.10 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

(4)  Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 1).

(5)  Za večino upravnih odhodkov so odgovorni naslednji oddelki Komisije: Generalni direktorat (GD) za kadrovske zadeve in administracijo (ADMIN), GD za prevajanje (DGT), GD za tolmačenje (SCIC), Generalni direktorat za komuniciranje (COMM), GD za zunanje odnose (RELEX), Urad za infrastrukturo in logistiko v Luxembourgu (OIL), Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju (OIB), Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO), Evropski urad za izbor osebja (EPSO) in Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti (OPOCE).

(6)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006 o spremembah Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

(7)  Urad za usklajevanje na notranjem trgu in Urad Skupnosti za rastlinske sorte.

(8)  V nadaljnjem besedilu „agencije“.

(9)  V letu 2006 so finančno avtonomijo dosegle naslednje agencije: Evropska policijska akademija, Evropska železniška agencija, Izvajalska agencija za inteligentno energijo, Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic in Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo.

(10)  Odobritve za plačila.

(11)  Prej Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije.

(12)  Agencija je finančno neodvisnost zahtevala leta 2006.

(13)  Začasni sedež.

(14)  Znesek sredstev v gotovini, ki so ga agencije imele ob koncu leta 2006 (brez Urada za usklajevanje na notranjem trgu, Urada Skupnosti za rastlinske sorte in Prevajalskega centra za organe Evropske unije – ter Evropskega nadzornega organa za GNSS): 213 milijonov EUR v primerjavi z 810 milijoni EUR odobrenih proračunskih sredstev.

(15)  Uredba Komisije (ES, EURATOM) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 1).

(16)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006 o spremembah Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih Skupnosti (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

(17)  Regulativne in izvajalske.

(18)  Revizija okvirne finančne uredbe za izvajalske agencije je bila sprejeta maja 2007 in so jo institucije že prejele.

(19)  Ob koncu leta 2006 ABAC še vedno ni izvajalo 14 agencij. Komisija namerava izvajanje ABAC začeti v največ štirih agencijah letno.

(20)  Vir: Splošni uvod k proračunu Evropskih šol za leto 2007.

(21)  Skupni prihodki in odhodki, kot je predvideno v proračunu vsake Evropske šole in urada, vključno z vsemi spremembami prvotno sprejetih proračunov.

(22)  Vir: Evropske šole, končni računovodski izkazi za leto 2006.

(23)  Vir: Evropske šole, končni računovodski izkazi za leto 2006.

(24)  Vir: Letno poročilo generalnega sekretarja svetu guvernerjev Evropskih šol za leto 2006.

OPOMBA: Seštevki se zaradi zaokroževanja ne ujemajo.

POGLAVJE 11

Finančni instrumenti in bančne dejavnosti

KAZALO

| 11.1–11.2 | Uvod |
| --- | --- |

11.1–11.2

| 11.3–11.18 | Bančni ukrepi na območju Sredozemlja |
| --- | --- |

11.3–11.18

| 11.3–11.5 | Ozadje |
| --- | --- |

11.3–11.5

| 11.6–11.13 | Opažanja o upravljanju individualnih ukrepov s strani Komisije in EIB |
| --- | --- |

11.6–11.13

| 11.6–11.11 | Poslovanje s tveganim kapitalom |
| --- | --- |

11.6–11.11

| 11.12 | Subvencioniranje obrestne mere |
| --- | --- |

11.12

| 11.13 | Podporni sklad FEMIP za tehnično pomoč |
| --- | --- |

11.13

| 11.14 | Obveznost poročanja proračunskima organoma |
| --- | --- |

11.14

| 11.15 | Razvrstitev bančnih računov v računovodskih izkazih Skupnosti |
| --- | --- |

11.15

| 11.16–11.18 | Zaključki in priporočila |
| --- | --- |

11.16–11.18

| 11.19–11.20 | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe |
| --- | --- |

11.19–11.20

| 11.21–11.22 | ESPJ v likvidaciji |
| --- | --- |

11.21–11.22

| 11.23 | Nadaljnje ukrepanje na podlagi prejšnjih opažanj |
| --- | --- |

11.23

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 11.1. | Finančni instrumenti Skupnosti v zvezi z bančnimi dejavnostmi se izvajajo v državah članicah ter v okviru zunanjih politik v večjem obsegu tudi zunaj Unije. Njihovi glavni cilji so spodbuditi gospodarski razvoj, izboljšati infrastrukturo in zagotoviti nova delovna mesta, zlasti v malih in srednje velikih podjetjih (MSP) z ukrepi, ki jim bodo povečali dostop do financiranja. S podobnimi transakcijami se ukvarja Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

11.1.

Finančni instrumenti Skupnosti v zvezi z bančnimi dejavnostmi se izvajajo v državah članicah ter v okviru zunanjih politik v večjem obsegu tudi zunaj Unije. Njihovi glavni cilji so spodbuditi gospodarski razvoj, izboljšati infrastrukturo in zagotoviti nova delovna mesta, zlasti v malih in srednje velikih podjetjih (MSP) z ukrepi, ki jim bodo povečali dostop do financiranja. S podobnimi transakcijami se ukvarja Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji.

11.2.

| 11.2. | Sodišče je v svojo revizijo zajelo bančne dejavnosti na območju Sredozemlja, delovanje Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe in dejavnosti Evropske skupnosti za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.). |
| --- | --- |

Sodišče je v svojo revizijo zajelo bančne dejavnosti na območju Sredozemlja, delovanje Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe in dejavnosti Evropske skupnosti za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.).

BANČNI UKREPI NA OBMOČJU SREDOZEMLJA

Ozadje

| 11.3. | Sodelovanje med EU in sredozemskimi državami nečlanicami se je začelo pred približno 30 leti in se je z leti postopoma razvijalo (1). „Evro-mediteransko partnerstvo“ (2) je bilo ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 1488/96 z dne 23. julija 1996 (MEDA I). Nova spremenjena uredba (3) (MEDA II) je začela veljati decembra 2000 (4). Od oktobra 2002 je Evropska investicijska banka (EIB) združila svoje posle na območju Sredozemlja v „Sklad za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo“ (FEMIP). |
| --- | --- |

11.3.

Sodelovanje med EU in sredozemskimi državami nečlanicami se je začelo pred približno 30 leti in se je z leti postopoma razvijalo (1). „Evro-mediteransko partnerstvo“ (2) je bilo ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 1488/96 z dne 23. julija 1996 (MEDA I). Nova spremenjena uredba (3) (MEDA II) je začela veljati decembra 2000 (4). Od oktobra 2002 je Evropska investicijska banka (EIB) združila svoje posle na območju Sredozemlja v „Sklad za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo“ (FEMIP).

11.4.

| 11.4. | Bančni ukrepi v okviru Uredbe MEDA se financirajo iz proračuna EU, izvaja pa jih EIB: poslovanje s tveganim kapitalom, subvencioniranje obrestne mere za nekatera posojila EIB (5) in financiranje tehnične pomoči prek podpornega sklada FEMIP (6). |
| --- | --- |

Bančni ukrepi v okviru Uredbe MEDA se financirajo iz proračuna EU, izvaja pa jih EIB: poslovanje s tveganim kapitalom, subvencioniranje obrestne mere za nekatera posojila EIB (5) in financiranje tehnične pomoči prek podpornega sklada FEMIP (6).

11.5.

| 11.5. | Cilj revizije Sodišča je bil oceniti, ali so bili s tem povezani bančni ukrepi izvedeni, spremljani in knjiženi v skladu z ustreznimi predpisi in postopki tako na ravni Komisije kot na ravni EIB. Revizija je zajela posle, ki so bili financirani v okviru Uredbe MEDA, in nekatere tekoče posle, financirane v okviru prejšnjih pravnih določb, kjer je šlo za neizvršena izplačila ali pomembne zneske. Ugotovitve temeljijo na pregledih dokumentacije za 90 poslov, od katerih jih je bilo po 30 v vzorcu za vsakega od treh zadevnih bančnih ukrepov, vključno z vrednotenjem nadzornega in kontrolnega sistema. Ključni podatki so prikazani v 
  tabeli 11.1
  . |
| --- | --- |

Cilj revizije Sodišča je bil oceniti, ali so bili s tem povezani bančni ukrepi izvedeni, spremljani in knjiženi v skladu z ustreznimi predpisi in postopki tako na ravni Komisije kot na ravni EIB. Revizija je zajela posle, ki so bili financirani v okviru Uredbe MEDA, in nekatere tekoče posle, financirane v okviru prejšnjih pravnih določb, kjer je šlo za neizvršena izplačila ali pomembne zneske. Ugotovitve temeljijo na pregledih dokumentacije za 90 poslov, od katerih jih je bilo po 30 v vzorcu za vsakega od treh zadevnih bančnih ukrepov, vključno z vrednotenjem nadzornega in kontrolnega sistema. Ključni podatki so prikazani v 
  tabeli 11.1
  .

Tabela 11.1 – Ključni finančni podatki

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| Poslovanje s tveganim kapitalom |
| neto vrednost vseh tekočih poslov | 223,9 | 210,8 |
| Posojila s subvencionirano obrestno mero |
| Zneski posojil (vse Sredozemlje) | 3 348,2 | 3 513,2 |
| Subvencije obrestne mere (vse Sredozemlje) | ni podatkov (7) | 479,5 |
| Tehnična pomoč – Podporni sklad FEMIP |
| Proračunska sredstva (vsa) | 105,0 | 105,0 |
| Izplačila na skrbniške račune | 40,5 | 50,0 |
| Vir: Evropska investicijska banka. |

(v milijonih EUR)

31.12.2005

31.12.2006

Poslovanje s tveganim kapitalom

neto vrednost vseh tekočih poslov

223,9

210,8

Posojila s subvencionirano obrestno mero

Zneski posojil (vse Sredozemlje)

3 348,2

3 513,2

Subvencije obrestne mere (vse Sredozemlje)

ni podatkov (7)

479,5

Tehnična pomoč – Podporni sklad FEMIP

Proračunska sredstva (vsa)

105,0

105,0

Izplačila na skrbniške račune

40,5

50,0

Vir: Evropska investicijska banka.

Opažanja o upravljanju individualnih ukrepov s strani Komisije in EIB

Poslovanje s tveganim kapitalom

| 11.6. | Najpomembnejši posli s tveganim kapitalom so pogojno vračljiva individualna in globalna posojila ter udeležbe v investicijskih skladih. Vendar jih lahko zaradi njihove narave, ker nimajo ne fiksnih pogojev vračila ne jasno določene obrestne mere, razumemo kot neprave kapitalske naložbe. |
| --- | --- |

11.6.

Najpomembnejši posli s tveganim kapitalom so pogojno vračljiva individualna in globalna posojila ter udeležbe v investicijskih skladih. Vendar jih lahko zaradi njihove narave, ker nimajo ne fiksnih pogojev vračila ne jasno določene obrestne mere, razumemo kot neprave kapitalske naložbe.

| 11.6 | V končnih računovodskih izkazih za leto 2006 je Komisija ta sredstva razvrstila pod „razpoložljive naložbe za prodajo“. |
| --- | --- |

11.6

V končnih računovodskih izkazih za leto 2006 je Komisija ta sredstva razvrstila pod „razpoložljive naložbe za prodajo“.

Zagotavljanje tveganega kapitala prek pogojnih posojil

| 11.7. | Od devetih revidiranih globalnih posojil so individualne dodelitve posojil v okviru treh globalnih posojil znašale 16,8 milijona EUR in tako presegle skupno zgornjo mejo 15 milijonov EUR, ki jo je za ta posojila določila EIB, Komisija pa jo je odobrila. |
| --- | --- |

11.7.

Od devetih revidiranih globalnih posojil so individualne dodelitve posojil v okviru treh globalnih posojil znašale 16,8 milijona EUR in tako presegle skupno zgornjo mejo 15 milijonov EUR, ki jo je za ta posojila določila EIB, Komisija pa jo je odobrila.

| 11.7 | Dodeljeni znesek na koncu ni bil v celoti izplačan. |
| --- | --- |

11.7

Dodeljeni znesek na koncu ni bil v celoti izplačan.

Zagotavljanje tveganega kapitala prek investicijskih skladov

| 11.8. | Sodišče je pri reviziji odkrilo, da investicijski skladi, zajeti v portfelj poslovanja s tveganim kapitalom, niso bili v celoti skladni z Uredbo MEDA zaradi naslednjega: |
| --- | --- |

11.8.

Sodišče je pri reviziji odkrilo, da investicijski skladi, zajeti v portfelj poslovanja s tveganim kapitalom, niso bili v celoti skladni z Uredbo MEDA zaradi naslednjega:

| 11.8 | |
| --- | --- |

11.8

| — | portfelj zajema sedem investicijskih skladov, ki so locirani zunaj EU (na Jerseyju, Guernseyju, otoku Man in Britanskih Deviških otokih). Skupaj je tem skladom dodeljenih 36,2 milijona EUR; |
| --- | --- |

—

portfelj zajema sedem investicijskih skladov, ki so locirani zunaj EU (na Jerseyju, Guernseyju, otoku Man in Britanskih Deviških otokih). Skupaj je tem skladom dodeljenih 36,2 milijona EUR;

| — | Na posebno zahtevo EIB iz leta 2003 je Komisija potrdila, da bi morali biti investicijski skladi locirani v Evropski uniji ali v eni od partnerskih sredozemskih držav (MPC). |
| --- | --- |

—

Na posebno zahtevo EIB iz leta 2003 je Komisija potrdila, da bi morali biti investicijski skladi locirani v Evropski uniji ali v eni od partnerskih sredozemskih držav (MPC).

| — | investicijski skladi so investirali zunaj seznama upravičenih partnerskih ozemelj in držav (v Združenih arabskih emiratih in na otoku Man). To je bilo predvsem zaradi dejstva, da investicijska pravila skladov niso vsebovala potrebnih investicijskih omejitev. |
| --- | --- |

—

investicijski skladi so investirali zunaj seznama upravičenih partnerskih ozemelj in držav (v Združenih arabskih emiratih in na otoku Man). To je bilo predvsem zaradi dejstva, da investicijska pravila skladov niso vsebovala potrebnih investicijskih omejitev.

| — | Komisija ne prejme popolnega seznama naložb, izvedenih preko investicijskih skladov. V prihodnje bo Komisija zagotovila, da se z ustreznimi zahtevami poročanja ta vrzel zapolni. |
| --- | --- |

—

Komisija ne prejme popolnega seznama naložb, izvedenih preko investicijskih skladov. V prihodnje bo Komisija zagotovila, da se z ustreznimi zahtevami poročanja ta vrzel zapolni.

| 11.9. | Za vzajemne investicije med skladi ni bilo kontrolnega postopka, zato je bilo težko preveriti, ali so bile upoštevane skupne zgornje meje. |
| --- | --- |

11.9.

Za vzajemne investicije med skladi ni bilo kontrolnega postopka, zato je bilo težko preveriti, ali so bile upoštevane skupne zgornje meje.

| 11.9 | Komisija lahko zdaj spremlja njihove investicije in bo posredovala v primeru, če se medsebojne investicije med skladi izkažejo za problematične. |
| --- | --- |

11.9

Komisija lahko zdaj spremlja njihove investicije in bo posredovala v primeru, če se medsebojne investicije med skladi izkažejo za problematične.

Pomanjkljivosti pri spremljanju, knjiženju in vrednotenju poslovanja s tveganim kapitalom

| 11.10. | Spremljanje poslovanja s tveganim kapitalom v preteklosti ni bilo ustrezno. Poročevalske obveznosti posrednikov, kot so predložitev računovodskih izkazov, pogodb o podposojilih in dokazov o izplačilih, niso bile dosledno spremljane. Zato je prišlo do zapoznelih izterjav in negotovosti pri vrednotenju poslovanja s tveganim kapitalom. Po notranji reorganizaciji ustrezne službe EIB v letu 2005 se je finančno spremljanje izboljšalo, čeprav je še vedno treba odpraviti nekatere pomanjkljivosti v zvezi s preteklim poslovanjem. |
| --- | --- |

11.10.

Spremljanje poslovanja s tveganim kapitalom v preteklosti ni bilo ustrezno. Poročevalske obveznosti posrednikov, kot so predložitev računovodskih izkazov, pogodb o podposojilih in dokazov o izplačilih, niso bile dosledno spremljane. Zato je prišlo do zapoznelih izterjav in negotovosti pri vrednotenju poslovanja s tveganim kapitalom. Po notranji reorganizaciji ustrezne službe EIB v letu 2005 se je finančno spremljanje izboljšalo, čeprav je še vedno treba odpraviti nekatere pomanjkljivosti v zvezi s preteklim poslovanjem.

11.11.

| 11.11. | Posli s tveganim kapitalom so bili v začasnih konsolidiranih računovodskih izkazih Evropskih skupnosti uvrščeni med „posojila, odobrena iz proračuna ES in ESPJ v l.“. Zaradi njihove narave nepravih kapitalskih naložb (glej odstavek 11.6) bi morali biti po računovodskem pravilu Komisije št. 11 („Finančna sredstva in obveznosti“) uvrščeni v postavko „razpoložljive naložbe za prodajo“ in ovrednoteni z uporabo poštenih vrednosti. Vendar so izkazani po izvirni nabavni vrednosti, zmanjšani za vse rezervacije za oslabitev, saj njihove poštene vrednosti trenutno ni mogoče zanesljivo izmeriti. Rezervacije za oslabitev temeljijo na začasnih ali dokončnih odpisih. Takšna metoda vrednotenja je v danih okoliščinah sicer sprejemljiva, vendar se ne uporablja dosledno. Sodišče je odkrilo, da v nekaterih primerih začasne ocene oslabitev, ki jih je imela na voljo EIB, niso bile sporočene Komisiji. To kaže, da je treba konvencijo med Komisijo in EIB posodobiti, da bo Komisija pravočasno prejemala vse relevantne informacije, ki jih bo lahko upoštevala pri uporabi svojih računovodskih pravil. Poleg tega bi morala Komisija aktivneje spremljati uporabo konvencije, namesto da se v celoti zanaša na informacije, ki jih zagotovi EIB, kot to počne sedaj. |
| --- | --- |

Posli s tveganim kapitalom so bili v začasnih konsolidiranih računovodskih izkazih Evropskih skupnosti uvrščeni med „posojila, odobrena iz proračuna ES in ESPJ v l.“. Zaradi njihove narave nepravih kapitalskih naložb (glej odstavek 11.6) bi morali biti po računovodskem pravilu Komisije št. 11 („Finančna sredstva in obveznosti“) uvrščeni v postavko „razpoložljive naložbe za prodajo“ in ovrednoteni z uporabo poštenih vrednosti. Vendar so izkazani po izvirni nabavni vrednosti, zmanjšani za vse rezervacije za oslabitev, saj njihove poštene vrednosti trenutno ni mogoče zanesljivo izmeriti. Rezervacije za oslabitev temeljijo na začasnih ali dokončnih odpisih. Takšna metoda vrednotenja je v danih okoliščinah sicer sprejemljiva, vendar se ne uporablja dosledno. Sodišče je odkrilo, da v nekaterih primerih začasne ocene oslabitev, ki jih je imela na voljo EIB, niso bile sporočene Komisiji. To kaže, da je treba konvencijo med Komisijo in EIB posodobiti, da bo Komisija pravočasno prejemala vse relevantne informacije, ki jih bo lahko upoštevala pri uporabi svojih računovodskih pravil. Poleg tega bi morala Komisija aktivneje spremljati uporabo konvencije, namesto da se v celoti zanaša na informacije, ki jih zagotovi EIB, kot to počne sedaj.

| 11.11 | Komisija je izvedla potrebno prerazporeditev teh sredstev in jih v končnih računovodskih izkazih za leto 2006 razvrstila pod „razpoložljive naložbe za prodajo“. Standardi poročanja in računovodski standardi so se v obdobju trajanja mandatov MEDA znatno spremenili. Evropska investicijska banka (EIB) in Komisija sta spremljali nove spremembe in trenutno skupaj proučujeta razmere, skušata najti najboljše razmerje med stroški in koristmi ter upoštevata informacije iz pogodb, ki so bile s končnimi upravičenci sklenjene že pred leti (zato ne vključujejo trenutnih standardov poročanja). Sprejete bodo tudi nove zahteve poročanja glede vsebine letnih poročil o dejavnostih, da bo lahko Komisija temeljiteje spremljala izvajanje ustreznih pravnih predpisov in poverjenih nalog. |
| --- | --- |

11.11

Komisija je izvedla potrebno prerazporeditev teh sredstev in jih v končnih računovodskih izkazih za leto 2006 razvrstila pod „razpoložljive naložbe za prodajo“. Standardi poročanja in računovodski standardi so se v obdobju trajanja mandatov MEDA znatno spremenili. Evropska investicijska banka (EIB) in Komisija sta spremljali nove spremembe in trenutno skupaj proučujeta razmere, skušata najti najboljše razmerje med stroški in koristmi ter upoštevata informacije iz pogodb, ki so bile s končnimi upravičenci sklenjene že pred leti (zato ne vključujejo trenutnih standardov poročanja). Sprejete bodo tudi nove zahteve poročanja glede vsebine letnih poročil o dejavnostih, da bo lahko Komisija temeljiteje spremljala izvajanje ustreznih pravnih predpisov in poverjenih nalog.

Subvencioniranje obrestne mere

| 11.12. | Za nekatera posojila EIB na področju okolja se subvencioniranje obrestne mere plačuje iz proračuna Skupnosti. Na splošno so bili s tem povezani posli dobro upravljani. Vendar so bile opažene številne pomanjkljivosti. Natančneje, novejše pogodbe o posojilih, ki so znašala 135 milijonov EUR in so bila upravičena do subvencioniranja obrestne mere v višini 26,8 milijona EUR, so omogočale plačilo v valutah, drugačnih od evra, kar je v nasprotju s členom 6 Uredbe MEDA II. Poleg tega je bil en projekt, ki je bil upravičen do subvencioniranja obrestne mere v višini 8,5 milijona EUR, zaključen, čeprav upravičenec ni predložil zahtevanega poročila, s katerim bi potrdil uspešno izvedbo projekta. |
| --- | --- |

11.12.

Za nekatera posojila EIB na področju okolja se subvencioniranje obrestne mere plačuje iz proračuna Skupnosti. Na splošno so bili s tem povezani posli dobro upravljani. Vendar so bile opažene številne pomanjkljivosti. Natančneje, novejše pogodbe o posojilih, ki so znašala 135 milijonov EUR in so bila upravičena do subvencioniranja obrestne mere v višini 26,8 milijona EUR, so omogočale plačilo v valutah, drugačnih od evra, kar je v nasprotju s členom 6 Uredbe MEDA II. Poleg tega je bil en projekt, ki je bil upravičen do subvencioniranja obrestne mere v višini 8,5 milijona EUR, zaključen, čeprav upravičenec ni predložil zahtevanega poročila, s katerim bi potrdil uspešno izvedbo projekta.

| 11.12 | V okviru MEDA II je bilo izvedeno eno samo izplačilo za projekt v drugi valuti. Za poznejša izplačila v okviru tega posojila pa je EIB posojilojemalca obvestila, da izplačil ni mogoče izvesti v drugih valutah razen v EUR. Banka pripravlja spremembe finančnih pogodb, da bi bile skladne s pravili o denominaciji eura. |
| --- | --- |

11.12

V okviru MEDA II je bilo izvedeno eno samo izplačilo za projekt v drugi valuti. Za poznejša izplačila v okviru tega posojila pa je EIB posojilojemalca obvestila, da izplačil ni mogoče izvesti v drugih valutah razen v EUR. Banka pripravlja spremembe finančnih pogodb, da bi bile skladne s pravili o denominaciji eura.

Podporni sklad FEMIP za tehnično pomoč

| 11.13. | Projekti tehnične pomoči bi morali podpirati upravičence med različnimi stopnjami projektnega cikla, ki zajemajo identifikacijo, pripravo in izvedbo projekta. Na splošno so projekti tehnične pomoči ustrezno upravljani. Pri 30 pregledanih poslih so bile kljub dejstvu, da v okvirnem sporazumu niso predvidene možnosti odstopanja, v treh primerih odkrite težave z upravičenostjo: |
| --- | --- |

11.13.

Projekti tehnične pomoči bi morali podpirati upravičence med različnimi stopnjami projektnega cikla, ki zajemajo identifikacijo, pripravo in izvedbo projekta. Na splošno so projekti tehnične pomoči ustrezno upravljani. Pri 30 pregledanih poslih so bile kljub dejstvu, da v okvirnem sporazumu niso predvidene možnosti odstopanja, v treh primerih odkrite težave z upravičenostjo:

| (a) | pri dveh pregledanih projektih so bile študije ocene vpliva na okolje financirane v skupni višini 1,15 milijona EUR, čeprav bi jih morali financirati pobudniki projekta; |
| --- | --- |

(a)

pri dveh pregledanih projektih so bile študije ocene vpliva na okolje financirane v skupni višini 1,15 milijona EUR, čeprav bi jih morali financirati pobudniki projekta;

| (b) | zunanje vmesno vrednotenje tehnične pomoči, ki je znašalo 0,2 milijona EUR, je bilo prav tako financirano iz podpornega sklada za tehnično pomoč, kar ni v skladu z definicijo projektov, upravičenih do tehnične pomoči, iz okvirnega sporazuma. |
| --- | --- |

(b)

zunanje vmesno vrednotenje tehnične pomoči, ki je znašalo 0,2 milijona EUR, je bilo prav tako financirano iz podpornega sklada za tehnično pomoč, kar ni v skladu z definicijo projektov, upravičenih do tehnične pomoči, iz okvirnega sporazuma.

| 11.13 | Evropske direktive postavljajo v zvezi z oceno vpliva na okolje visoke zahteve, zlasti kar zadeva postopek javnega posvetovanja. Ocena vpliva na okolje je sestavni del projektnega ciklusa investicij EIB. Ocene vpliva na okolje, ki se financirajo in izvajajo na lokalni ravni, pogosto ne izpolnjujejo zahtev direktiv EU. Poleg tega nevladne organizacije (NVO) včasih kritizirajo EIB, da te zahteve niso dovolj stroge. Kar zadeva investicijo EIB v višini 0,2 milijona EUR, je bila ocena vpliva na okolje osnovni pogoj za izplačilo posojila. |
| --- | --- |

11.13

Evropske direktive postavljajo v zvezi z oceno vpliva na okolje visoke zahteve, zlasti kar zadeva postopek javnega posvetovanja. Ocena vpliva na okolje je sestavni del projektnega ciklusa investicij EIB. Ocene vpliva na okolje, ki se financirajo in izvajajo na lokalni ravni, pogosto ne izpolnjujejo zahtev direktiv EU. Poleg tega nevladne organizacije (NVO) včasih kritizirajo EIB, da te zahteve niso dovolj stroge. Kar zadeva investicijo EIB v višini 0,2 milijona EUR, je bila ocena vpliva na okolje osnovni pogoj za izplačilo posojila.

Komisija je dovolila financiranje vmesnega vrednotenja iz podpornega sklada za tehnično pomoč v okviru Sklada za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo (FEMIP), potem ko je ocenila skladnost z merili upravičenosti. Vmesno vrednotenje zagotavlja podporo investicijam EIB z izboljšano tehnično pomočjo. Zato Komisija in EIB menita, da je financiranje vmesnega vrednotenja iz podpornega programa za tehnično pomoč v okviru FEMIP smotrno.

Obveznost poročanja proračunskima organoma

| 11.14. | Od začetka programa MEDA leta 1996 mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti letno poročilo z informacijami o ukrepih, financiranih med danim letom (člen 15 Uredbe MEDA). Komisija je objavila splošno letno poročilo o razvojnem sodelovanju, vendar to poročilo trenutno ne zagotavlja dovolj informacij o napredku, doseženem s pomočjo finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

11.14.

Od začetka programa MEDA leta 1996 mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti letno poročilo z informacijami o ukrepih, financiranih med danim letom (člen 15 Uredbe MEDA). Komisija je objavila splošno letno poročilo o razvojnem sodelovanju, vendar to poročilo trenutno ne zagotavlja dovolj informacij o napredku, doseženem s pomočjo finančnih instrumentov.

| 11.14 | Komisija bo proučila možnosti za zagotavljanje podrobnejših informacij proračunskemu organu. |
| --- | --- |

11.14

Komisija bo proučila možnosti za zagotavljanje podrobnejših informacij proračunskemu organu.

Razvrstitev bančnih računov v računovodskih izkazih Skupnosti

| 11.15. | Proračunska sredstva se prenesejo na posebne bančne račune, ki prinašajo obresti (8) in so v imenu Komisije odprti pri EIB. Zneski na teh računih so bili v začasnih konsolidiranih računovodskih izkazih Skupnosti evidentirani kot predplačila. Ta razvrstitev se je razlikovala od tiste, ki je bila uporabljena v računovodstvu za podobno izvedene programe, za katere je Komisija pooblastila druge finančne institucije. V teh drugih primerih so bili bančni računi razvrščeni v postavko „gotovina in enakovredna sredstva“. |
| --- | --- |

11.15.

Proračunska sredstva se prenesejo na posebne bančne račune, ki prinašajo obresti (8) in so v imenu Komisije odprti pri EIB. Zneski na teh računih so bili v začasnih konsolidiranih računovodskih izkazih Skupnosti evidentirani kot predplačila. Ta razvrstitev se je razlikovala od tiste, ki je bila uporabljena v računovodstvu za podobno izvedene programe, za katere je Komisija pooblastila druge finančne institucije. V teh drugih primerih so bili bančni računi razvrščeni v postavko „gotovina in enakovredna sredstva“.

| 11.15 | V zaključnih računovodskih izkazih za leto 2006 je bila izvedena prerazporeditev, ki jo je predlagalo Sodišče. |
| --- | --- |

11.15

V zaključnih računovodskih izkazih za leto 2006 je bila izvedena prerazporeditev, ki jo je predlagalo Sodišče.

Zaključki in priporočila

| 11.16. | Upravljanje bančnih ukrepov v okviru Uredbe MEDA je bilo glede tehnične pomoči in posojil s subvencioniranjem obrestne mere na splošno zadovoljivo. Vendar je Sodišče pri poslovanju s tveganim kapitalom odkrilo pomanjkljivosti pri postopkih izvajanja in spremljanja ter pri sporočanju vseh relevantnih podatkov z EIB Komisiji, da bi lahko slednja v celoti uporabila svoja računovodska pravila. Za poslovanje s tveganim kapitalom in subvencioniranje obrestne mere je bilo ugotovljeno tudi to, da upravičenci niso vedno izpolnili svojih pogodbenih in poročevalskih obveznosti. Treba bi bilo sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da finančni posredniki in kreditojemalci izpolnijo svoje pogodbene obveznosti. |
| --- | --- |

11.16.

Upravljanje bančnih ukrepov v okviru Uredbe MEDA je bilo glede tehnične pomoči in posojil s subvencioniranjem obrestne mere na splošno zadovoljivo. Vendar je Sodišče pri poslovanju s tveganim kapitalom odkrilo pomanjkljivosti pri postopkih izvajanja in spremljanja ter pri sporočanju vseh relevantnih podatkov z EIB Komisiji, da bi lahko slednja v celoti uporabila svoja računovodska pravila. Za poslovanje s tveganim kapitalom in subvencioniranje obrestne mere je bilo ugotovljeno tudi to, da upravičenci niso vedno izpolnili svojih pogodbenih in poročevalskih obveznosti. Treba bi bilo sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da finančni posredniki in kreditojemalci izpolnijo svoje pogodbene obveznosti.

| 11.16 | Komisija bo sprejela ustrezne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bodo finančni posredniki in kreditojemalci izpolnili svoje pogodbene obveznosti. |
| --- | --- |

11.16

Komisija bo sprejela ustrezne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bodo finančni posredniki in kreditojemalci izpolnili svoje pogodbene obveznosti.

| 11.17. | Konvencijo med Komisijo in EIB o upravljanju poslov s tveganim kapitalom in subvencioniranju obrestne mere bi bilo treba izboljšati in posodobiti. |
| --- | --- |

11.17.

Konvencijo med Komisijo in EIB o upravljanju poslov s tveganim kapitalom in subvencioniranju obrestne mere bi bilo treba izboljšati in posodobiti.

| 11.17 | Komisija razpravlja z EIB o novih zahtevah poročanja, ki morajo biti v skladu z novimi računovodskimi pravili, ter išče najboljše razmerje med stroški in koristmi. |
| --- | --- |

11.17

Komisija razpravlja z EIB o novih zahtevah poročanja, ki morajo biti v skladu z novimi računovodskimi pravili, ter išče najboljše razmerje med stroški in koristmi.

| 11.18. | Komisija bi morala določiti strožje postopke za spremljanje, da bi zagotovila celovitost in zanesljivost finančnih podatkov. Morala bi zagotoviti celovitejše informacije o napredku, doseženem s pomočjo finančnih instrumentov, in vse različne bančne račune, odprte za dejavnosti, za katerih izvajanje je pooblastila druge, obravnavati enako. |
| --- | --- |

11.18.

Komisija bi morala določiti strožje postopke za spremljanje, da bi zagotovila celovitost in zanesljivost finančnih podatkov. Morala bi zagotoviti celovitejše informacije o napredku, doseženem s pomočjo finančnih instrumentov, in vse različne bančne račune, odprte za dejavnosti, za katerih izvajanje je pooblastila druge, obravnavati enako.

| 11.18 | Komisija je pooblastila EIB, da v njenem imenu izvaja ukrepe in ji dodelila nekatere upravljavske pristojnosti, ki so podrobno opredeljene v Konvenciji in ki jih je treba spoštovati. Komisija je pripravljena še podrobneje spremljati ukrepe, za katere je pooblastila EIB, ob spoštovanju določb Konvencije. |
| --- | --- |

11.18

Komisija je pooblastila EIB, da v njenem imenu izvaja ukrepe in ji dodelila nekatere upravljavske pristojnosti, ki so podrobno opredeljene v Konvenciji in ki jih je treba spoštovati. Komisija je pripravljena še podrobneje spremljati ukrepe, za katere je pooblastila EIB, ob spoštovanju določb Konvencije.

Komisija bo proučila možnosti za zagotavljanje podrobnejših informacij proračunskemu organu.

V končnih računovodskih izkazih za leto 2006 je bila izvedena prerazporeditev, ki jo je predlagalo Sodišče.

JAMSTVENI SKLAD ZA ZUNANJE UKREPE

| 11.19. | Namen Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (9) („Sklada“), ki jamči za posojila tretjim državam, je poplačati upnike Skupnosti (10) v primeru, da upravičenec ne izpolni svojih obveznosti, in preprečiti neposredne zahtevke za plačilo iz proračuna Skupnosti. GD ECFIN izvaja administrativno upravljanje Sklada, EIB pa je odgovorna za upravljanje njegove zakladnice (11). Sredstva Sklada so 31. decembra 2006 skupaj znašala 1 379 milijonov EUR. |
| --- | --- |

11.19.

Namen Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (9) („Sklada“), ki jamči za posojila tretjim državam, je poplačati upnike Skupnosti (10) v primeru, da upravičenec ne izpolni svojih obveznosti, in preprečiti neposredne zahtevke za plačilo iz proračuna Skupnosti. GD ECFIN izvaja administrativno upravljanje Sklada, EIB pa je odgovorna za upravljanje njegove zakladnice (11). Sredstva Sklada so 31. decembra 2006 skupaj znašala 1 379 milijonov EUR.

11.20.

| 11.20. | Sodišče je ugotovilo, da je bilo upravljanje Jamstvenega sklada v letu 2006 zadovoljivo. Sklad v letu 2006 ni prejel nobenih zahtevkov za jamstvo. |
| --- | --- |

Sodišče je ugotovilo, da je bilo upravljanje Jamstvenega sklada v letu 2006 zadovoljivo. Sklad v letu 2006 ni prejel nobenih zahtevkov za jamstvo.

ESPJ V LIKVIDACIJI

| 11.21. | Po izteku Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo 23. julija 2002 so se sredstva in obveznosti ESPJ prenesla na Evropsko skupnost (12). Njihova neto vrednost, imenovana Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.), je dodeljena raziskavam v industriji premoga in jekla. Skupna sredstva ESPJ v l. so 31. decembra 2006 znašala 2 174 milijonov EUR v primerjavi z 2 214 milijoni EUR dne 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

11.21.

Po izteku Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo 23. julija 2002 so se sredstva in obveznosti ESPJ prenesla na Evropsko skupnost (12). Njihova neto vrednost, imenovana Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.), je dodeljena raziskavam v industriji premoga in jekla. Skupna sredstva ESPJ v l. so 31. decembra 2006 znašala 2 174 milijonov EUR v primerjavi z 2 214 milijoni EUR dne 31. decembra 2005.

11.22.

| 11.22. | Likvidacija finančnega poslovanja ESPJ v l. poteka v skladu z ustrezno zakonodajo, vključno z večletnimi finančnimi smernicami. |
| --- | --- |

Likvidacija finančnega poslovanja ESPJ v l. poteka v skladu z ustrezno zakonodajo, vključno z večletnimi finančnimi smernicami.

NADALJNJE UKREPANJE PO PREJŠNJIH OPAŽANJIH

| 11.23. | Glej
  Prilogo 11.1
  . |
| --- | --- |

11.23.

Glej
  Prilogo 11.1
  .

(1)  Na primer s „protokoli“ – ločenimi dvostranskimi finančnimi sporazumi med EU in sredozemskimi državami – in z Uredbo Sveta (EGS) št. 1763/92 z dne 29. junija 1992, ki določa pravila za izvajanje finančnega sodelovanja s sredozemskimi državami nečlanicami.

---

(2)  Partnerske države in ozemlja iz Uredbe MEDA so: Maroko, Alžirija, Tunizija, Egipt, Izrael, Jordanija, Gaza in Zahodni breg, Libanon, Sirija, Turčija, Ciper in Malta. Ciper in Malta sta postala državi članici EU, Turčija pa prejema posebno predpristopno pomoč.

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 2698/2000 z dne 27. novembra 2000 („MEDA II“) (UL L 311, 12.12.2000, str. 1), ki spreminja staro Uredbo (ES) št. 1488/96 („MEDA I“) (UL L 189, 30.7.1996, str. 1).

(4)  Evropski sosedski in partnerski instrument bo začel veljati od leta 2007 naprej (UL L 310, 9.11.2006, str. 1).

(5)  Posojila EIB iz njenih lastnih sredstev, za katera se iz proračuna EU subvencionirajo obresti.

(6)  Podporni sklad FEMIP se razlikuje od skrbniškega sklada FEMIP, ki se neposredno financira s prispevki držav članic EU v višini 32,5 milijona EUR. Poleg tega je v skrbniški sklad 1 milijon EUR prispevala tudi Komisija.

(7)  Skupni znesek je 30. junija 2005 znašal 489 milijonov EUR.

Vir: Evropska investicijska banka.

(8)  31. decembra 2006 je bilo na teh posebnih bančnih računih hranjenih skupno 233,1 milijona EUR.

(9)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 z dne 31. oktobra 1994 (UL L 293, 12.11.1994, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 89/2007 z dne 30. januarja 2007 (UL L 22, 31.1.2007, str. 1).

(10)  Predvsem EIB, vendar tudi zunanje posojanje Euratom in posojila tretjim državam v okviru makrofinančne pomoči ES.

(11)  Upravljavski sporazum med EIB in Evropsko skupnostjo, kakor je bil nazadnje spremenjen 28. aprila 2002 in 8. maja 2002.

(12)  Protokol o finančnih posledicah izteka Pogodbe o Evropski skupnosti za premog in jeklo ter o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo (UL C 80, 10.3.2001, str. 67).

PRILOGA 11.1

Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih Sodišča

| Opažanja Sodišča | Stanje leta 2006 | Potreba po nadaljnjih ukrepih | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| Posebna opažanja glede projektov finančnega mehanizma |
| Javni razpis |
| V odstavku 10.33 Letnega poročila za proračunsko leto 2002 so bile ugotovljene preference za namestitev električnega transformatorja pri gradnji polja vetrnih elektrarn v Španiji (Galiciji), kjer je koncesija za gradnjo polja električnih elektrarn zahtevala 74 % lokalne proizvodnje v Galiciji (80 % skupaj z gradbeniškim delom). Da bi od regionalnih organov dobil posebno dovoljenje za nakup opreme na Švedskem, je moral upravičenec dokazati, da proizvoda ni bilo mogoče najti na domačem trgu. Komisija je bila povabljena k preverjanju tega stanja, da bi zagotovila, da ni bilo preferenc za nacionalne proizvode. | Komisija je primer preverila brez EIB in odkrila domnevno kršitev ustrezne direktive, vendar je menila, da nadaljnji ukrepi ne bi bili smotrni. | | Komisija je primer proučila iz vidika javnega naročanja in prostega pretoka blaga. Ugotovila je morebitno vendar nedokazano kršitev takrat veljavnih pravil javnega naročanja, kršitev zoper določbe o prostem pretoku blaga pa ni bilo. Menila je, da nadaljnji ukrepi na področju javnega naročanja ne bi bili smotrni, saj v skladu s trenutno zakonodajo ponudnik ne spada v področje veljavnosti teh predpisov. |
| Pregled sredstev, ki jih finančne institucije hranijo za Komisijo |
| V odstavku 10.16 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 je bilo navedeno, da:
  (10.16(b)) Komisija prispevka k bančnemu poslu, ki ga Kreditanstalt für Wiederaufbau izvaja v Bosni in Hercegovini in za katerega je bilo vplačanih 44,25 milijona EUR, ni evidentirala med sredstva, zaradi česar ta prispevek ni zabeležen v računovodskih izkazih;
  (10.16(c)) je Evropska agencija za obnovo (EAR) prejela sredstva EU v skupnem znesku 16 milijonov EUR za bančne posle, ki jih je vodila KfW na Kosovu, Črni Gori in Srbiji. Niti Komisija niti Evropska agencija za obnovo teh zneskov nista vključili v svoje začasne računovodske izkaze za leto 2004. | Komisija je v skladu s svojim odgovorom na ugotovitve Sodišča te zneske vključila v svoje računovodske izkaze za leto 2004. Vendar ti zneski leta 2005 brez vsakršne utemeljitve niso bili več prikazani v računovodskih izkazih.
  Leta 2006 je Komisija 46,1 milijona EUR, ki jih je dobila od teh udeležb, evidentirala kot sredstva in v izkazu poslovnega izida prikazala dobiček. Komisija se je odločila (1), da te zneske z nakupom 922,5685 „C“ delnic po 50 000 EUR porabi za finančno udeležbo v „Evropskem skladu za jugovzhodno Evropo“ (2) (profitna zasebna investicijska družba za spremenljiv kapital) (3). Delnice je v imenu Komisije kupil (4) Evropski investicijski sklad v okviru posebnega skrbniškega sporazuma. Finančna udeležba je bila ob koncu leta 2006 ocenjena na 49,4 milijona EUR. | Komisija mora izvajati učinkovite postopke spremljanja in nadzora sredstev, ki jih hrani v finančnih udeležbah, s čimer zagotovi, da so takšna sredstva vedno ustrezno evidentirana. | Od leta 2006 Komisija zagotavlja, da so sredstva, ki jih hrani v finančnih udeležbah, ustrezno in pravočasno knjižena in nadzorovana ter pravilno razvrščena. Posojila v višini 44,250 milijonov EUR za banko Kreditanstalt für Wiederaufbau niso bila vključena v sredstva za leto 2005. S podpisom Sporazuma o prenosu z dne 19. junija 2006 sta Komisija in Evropska agencija za obnovo (EAR) odobrili prenos neplačanih posojil v okviru „evropskih skladov“ na Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (EFSE). Znesek je vključen v sredstva bilance stanja Komisije za leto 2006 in se ga bo spremljalo še naprej.


  Komisija bo preverjala, kakšne ukrepe bo treba sprejeti za izboljšanje razmer, in temu ustrezno ukrepala. |
| Podobna težava je bila opisana v odstavkih 10.17. in 10.18 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 glede obstoječih sredstev, ki jih za Komisijo hranijo finančne ustanove. Takšen pregled bi moral zagotoviti, da so sredstva redno in ustrezno nadzorovana. | Z uvedbo novega računovodskega sistema v letu 2005 je Komisija pridobila delni pregled nad sredstvi na svojih računih. | | |

Opažanja Sodišča

Stanje leta 2006

Potreba po nadaljnjih ukrepih

Odgovor Komisije

Posebna opažanja glede projektov finančnega mehanizma

Javni razpis

V odstavku 10.33 Letnega poročila za proračunsko leto 2002 so bile ugotovljene preference za namestitev električnega transformatorja pri gradnji polja vetrnih elektrarn v Španiji (Galiciji), kjer je koncesija za gradnjo polja električnih elektrarn zahtevala 74 % lokalne proizvodnje v Galiciji (80 % skupaj z gradbeniškim delom). Da bi od regionalnih organov dobil posebno dovoljenje za nakup opreme na Švedskem, je moral upravičenec dokazati, da proizvoda ni bilo mogoče najti na domačem trgu. Komisija je bila povabljena k preverjanju tega stanja, da bi zagotovila, da ni bilo preferenc za nacionalne proizvode.

Komisija je primer preverila brez EIB in odkrila domnevno kršitev ustrezne direktive, vendar je menila, da nadaljnji ukrepi ne bi bili smotrni.

Komisija je primer proučila iz vidika javnega naročanja in prostega pretoka blaga. Ugotovila je morebitno vendar nedokazano kršitev takrat veljavnih pravil javnega naročanja, kršitev zoper določbe o prostem pretoku blaga pa ni bilo. Menila je, da nadaljnji ukrepi na področju javnega naročanja ne bi bili smotrni, saj v skladu s trenutno zakonodajo ponudnik ne spada v področje veljavnosti teh predpisov.

Pregled sredstev, ki jih finančne institucije hranijo za Komisijo

V odstavku 10.16 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 je bilo navedeno, da:

(10.16(b)) Komisija prispevka k bančnemu poslu, ki ga Kreditanstalt für Wiederaufbau izvaja v Bosni in Hercegovini in za katerega je bilo vplačanih 44,25 milijona EUR, ni evidentirala med sredstva, zaradi česar ta prispevek ni zabeležen v računovodskih izkazih;

(10.16(c)) je Evropska agencija za obnovo (EAR) prejela sredstva EU v skupnem znesku 16 milijonov EUR za bančne posle, ki jih je vodila KfW na Kosovu, Črni Gori in Srbiji. Niti Komisija niti Evropska agencija za obnovo teh zneskov nista vključili v svoje začasne računovodske izkaze za leto 2004.

Komisija je v skladu s svojim odgovorom na ugotovitve Sodišča te zneske vključila v svoje računovodske izkaze za leto 2004. Vendar ti zneski leta 2005 brez vsakršne utemeljitve niso bili več prikazani v računovodskih izkazih.

Leta 2006 je Komisija 46,1 milijona EUR, ki jih je dobila od teh udeležb, evidentirala kot sredstva in v izkazu poslovnega izida prikazala dobiček. Komisija se je odločila (1), da te zneske z nakupom 922,5685 „C“ delnic po 50 000 EUR porabi za finančno udeležbo v „Evropskem skladu za jugovzhodno Evropo“ (2) (profitna zasebna investicijska družba za spremenljiv kapital) (3). Delnice je v imenu Komisije kupil (4) Evropski investicijski sklad v okviru posebnega skrbniškega sporazuma. Finančna udeležba je bila ob koncu leta 2006 ocenjena na 49,4 milijona EUR.

Komisija mora izvajati učinkovite postopke spremljanja in nadzora sredstev, ki jih hrani v finančnih udeležbah, s čimer zagotovi, da so takšna sredstva vedno ustrezno evidentirana.

Od leta 2006 Komisija zagotavlja, da so sredstva, ki jih hrani v finančnih udeležbah, ustrezno in pravočasno knjižena in nadzorovana ter pravilno razvrščena. Posojila v višini 44,250 milijonov EUR za banko Kreditanstalt für Wiederaufbau niso bila vključena v sredstva za leto 2005. S podpisom Sporazuma o prenosu z dne 19. junija 2006 sta Komisija in Evropska agencija za obnovo (EAR) odobrili prenos neplačanih posojil v okviru „evropskih skladov“ na Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (EFSE). Znesek je vključen v sredstva bilance stanja Komisije za leto 2006 in se ga bo spremljalo še naprej.

Komisija bo preverjala, kakšne ukrepe bo treba sprejeti za izboljšanje razmer, in temu ustrezno ukrepala.

Podobna težava je bila opisana v odstavkih 10.17. in 10.18 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 glede obstoječih sredstev, ki jih za Komisijo hranijo finančne ustanove. Takšen pregled bi moral zagotoviti, da so sredstva redno in ustrezno nadzorovana.

Z uvedbo novega računovodskega sistema v letu 2005 je Komisija pridobila delni pregled nad sredstvi na svojih računih.

---

(1)  Sklep C (2006) 2307 z dne 8.6.2006.

(2)  Sklad ima delnice A (zasebne naložbe), delnice B (dolžniško-lastniške udeležbe) in delnice C (donatorski deleži). Izgube se najprej dodelijo delnicam C in če se delnice C v celoti uporabijo, delnicam B. Cena delnic B z nižjim tveganjem je bila določena na 25 000 EUR, kar je polovična cena delnic C z visokim tveganjem (50 000 EUR).

(3)  Sklad je v skladu z luksemburško zakonodajo ustanovljen kot SICAV, „Société d'Investissment à Capital Variable – Fonds d'Investissement Spécialisé“ (investicijska družba s spremenljivim kapitalom).

(4)  To ni bila gotovinska transakcija, ker so bila sredstva pridobljena s posojili, ki se obnavljajo in jih upravlja nemška Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) ter so bila predmet ugotovitev Sodišča v zgoraj opisanem Letnem poročilu za leto 2004.

ANEKSI

PRILOGA I

Finančne informacije o splošnem proračunu

VSEBINA

OSNOVNE INFORMACIJE O PRORAČUNU

| 1. | Zgodovina proračuna |
| --- | --- |

1.

Zgodovina proračuna

| 2. | Pravna podlaga |
| --- | --- |

2.

Pravna podlaga

| 3. | Proračunska načela, določena v pogodbah in Finančni uredbi |
| --- | --- |

3.

Proračunska načela, določena v pogodbah in Finančni uredbi

| 4. | Vsebina in sestava proračuna |
| --- | --- |

4.

Vsebina in sestava proračuna

| 5. | Financiranje proračuna (proračunski prihodki) |
| --- | --- |

5.

Financiranje proračuna (proračunski prihodki)

| 6. | Vrste odobrenih proračunskih sredstev |
| --- | --- |

6.

Vrste odobrenih proračunskih sredstev

| 7. | Izvrševanje proračuna |
| --- | --- |

7.

Izvrševanje proračuna

| 7.1. | Odgovornost za izvrševanje |
| --- | --- |

7.1.

Odgovornost za izvrševanje

| 7.2. | Izvrševanje prihodkov |
| --- | --- |

7.2.

Izvrševanje prihodkov

| 7.3. | Izvrševanje odhodkov |
| --- | --- |

7.3.

Izvrševanje odhodkov

| 7.4. | Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna in določitev salda proračunskega leta |
| --- | --- |

7.4.

Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna in določitev salda proračunskega leta

| 8. | Priprava letnih računovodskih izkazov |
| --- | --- |

8.

Priprava letnih računovodskih izkazov

| 9. | Zunanja revizija |
| --- | --- |

9.

Zunanja revizija

| 10. | Razrešnica in nadaljnje ukrepanje |
| --- | --- |

10.

Razrešnica in nadaljnje ukrepanje

POJASNILA

Viri finančnih podatkov

Denarna enota

Kratice in znaki

DIAGRAMI

OSNOVNE INFORMACIJE O PRORAČUNU

1.   ZGODOVINA PRORAČUNA

Proračun zajema odhodke Evropske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom). Vsebuje tudi upravne odhodke za sodelovanje na področju „pravosodja in notranjih zadev“ in skupne zunanje in varnostne politike ter vse druge odhodke, za katere Svet EU meni, da jih je treba pri izvajanju teh politik financirati iz proračuna.

2.   PRAVNA PODLAGA

Izvrševanje proračuna določajo finančne določbe Rimskih pogodb (1)
   (2) (členi 268 do 280 ES in členi 171 do 183 Euratom) ter finančnih uredb (3).

3.   PRORAČUNSKA NAČELA, DOLOČENA V POGODBAH IN FINANČNI UREDBI

Vsi prihodki in odhodki Skupnosti so navedeni v enotnem proračunu (načelo enotnosti in točnosti). Proračun se odobri le za eno proračunsko leto (načelo enoletnosti). Prihodki proračuna morajo biti enaki odhodkom proračuna (načelo ravnotežja). Računovodski izkazi se pripravijo, izvršujejo in predstavijo v EUR (načelo obračunske enote). Prihodki se brez razlikovanja uporabljajo za pokrivanje vseh odhodkov ter se v proračunu in nato v računovodskih izkazih, tako kot odhodki, izkazujejo v celoti brez neto izravnave (načelo univerzalnosti). Proračunska sredstva so namenjena za posebne namene po naslovih in poglavjih; poglavja pa se naprej delijo na člene in postavke (načelo specifikacije). Proračunska sredstva se porabljajo v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti (načelo dobrega finančnega poslovodenja). Proračun se pripravi in izvršuje v skladu z načelom preglednosti, prav tako se v skladu z načelom preglednosti predstavijo računovodski izkazi (načelo preglednosti). Vendar pa je pri teh splošnih načelih tudi nekaj manjših izjem.

4.   VSEBINA IN SESTAVA PRORAČUNA

Proračun je sestavljen iz „Povzetka izkaza prihodkov in odhodkov“ in oddelkov, razdeljenih na „Izkaze prihodkov in odhodkov“ za vsako posamezno institucijo. Proračun ima osem oddelkov: (I) Parlament; (II) Svet; (III) Komisija, (IV) Sodišče Evropskih skupnosti; (V) Računsko sodišče; (VI) Ekonomsko-socialni odbor; (VII) Odbor regij; (VIII) Varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo osebnih podatkov.

V vsakem oddelku so prihodki in odhodki razvrščeni po proračunskih postavkah (naslovi, poglavja, členi in, kjer je ustrezno, postavke) v skladu z njihovo vrsto ali namenom.

5.   FINANCIRANJE PRORAČUNA (PRORAČUNSKI PRIHODKI)

Proračun se financira predvsem iz lastnih sredstev Skupnosti: lastnih sredstev iz naslova BND in DDV, carin, kmetijskih dajatev ter prelevmanov za sladkor in izoglukozo (4).

Poleg lastnih sredstev so še drugi obrobni viri prihodkov (glej
  diagram
   I).

6.   VRSTE ODOBRENIH PRORAČUNSKIH SREDSTEV

V proračunu sta za pokrivanje predvidenih odhodkov določeni naslednji vrsti odobrenih sredstev:

| (a) | diferencirana sredstva (DS) so namenjena financiranju večletnih dejavnosti na nekaterih proračunskih področjih. Sestavljajo jih odobritve za prevzem obveznosti (OO) in odobritve plačil (OP):






  — | odobritve za prevzem obveznosti omogočajo sprejemanje pravnih obveznosti v proračunskem letu za tiste dejavnosti, ki se izvajajo v več proračunskih letih; |
| --- | --- | --- |

(a)

diferencirana sredstva (DS) so namenjena financiranju večletnih dejavnosti na nekaterih proračunskih področjih. Sestavljajo jih odobritve za prevzem obveznosti (OO) in odobritve plačil (OP):

—

odobritve za prevzem obveznosti omogočajo sprejemanje pravnih obveznosti v proračunskem letu za tiste dejavnosti, ki se izvajajo v več proračunskih letih;

| — | odobritve plačil omogočajo pokrivanje odhodkov, ki izhajajo iz obveznosti, sprejetih v tekočem in prejšnjih proračunskih letih; |
| --- | --- |

—

odobritve plačil omogočajo pokrivanje odhodkov, ki izhajajo iz obveznosti, sprejetih v tekočem in prejšnjih proračunskih letih;

| (b) | nediferencirana sredstva (NDS) omogočajo prevzemanje in plačevanje odhodkov za letne dejavnosti v vsakem proračunskem letu. |
| --- | --- |

(b)

nediferencirana sredstva (NDS) omogočajo prevzemanje in plačevanje odhodkov za letne dejavnosti v vsakem proračunskem letu.

Zaradi tega je treba za vsako proračunsko leto določiti naslednja dva skupna zneska:

| (a) | skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti (OSO) (5) = nediferencirana sredstva (NDS) + odobritve za prevzem obveznosti (OO) (5); |
| --- | --- |

(a)

skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti (OSO) (5) = nediferencirana sredstva (NDS) + odobritve za prevzem obveznosti (OO) (5);

| (b) | skupna odobrena sredstva za plačila (OSP) (5) = nediferencirana sredstva (NDS) + odobritve plačil (OP) (5); |
| --- | --- |

(b)

skupna odobrena sredstva za plačila (OSP) (5) = nediferencirana sredstva (NDS) + odobritve plačil (OP) (5);

Prihodki, zbrani v proračunu, so namenjeni pokritju skupnih odobrenih sredstev za plačila. Odobritev za prevzem obveznosti ni treba pokriti s prihodki.

Naslednji poenostavljen prikaz (z izmišljenimi zneski) kaže vpliv obeh vrst sredstev v vsakem proračunskem letu.

Image

7.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA

7.1.   Odgovornost za izvrševanje

Komisija, ki je odgovorna za izvrševanje proračuna, ga izvršuje v skladu s Finančno uredbo in v mejah dodeljenih proračunskih sredstev; hkrati pa na druge institucije prenese potrebna pooblastila za izvrševanje tistih oddelkov proračuna, ki se nanašajo nanje (6). Finančna uredba določa postopke za izvrševanje proračuna in zlasti odgovornosti odredbodajalcev, računovodij, vodij blagajne predplačil in notranjih revizorjev v institucijah. Na dveh največjih področjih odhodkov (Jamstveni oddelek EKUJS in strukturni skladi) je upravljanje s sredstvi Skupnosti deljeno z državami članicami.

7.2.   Izvrševanje prihodkov

Ocenjeni prihodki se vnesejo v proračun in so lahko predmet sprememb, ki izhajajo iz sprememb proračuna.

Izvrševanje proračunskih prihodkov pomeni, da je treba ugotoviti, do kakšnih prihodkov sta upravičeni Skupnosti in jih zbrati (lastna sredstva in drugi prihodki). To urejajo nekatere posebne določbe (7). Dejanski prihodki proračunskega leta so opredeljeni kot skupna vsota zneskov, zbranih glede na pravice, določene za tekoče proračunsko leto, in neizterjanih zneskov iz naslova pravic za prejšnja proračunska leta.

7.3.   Izvrševanje odhodkov

Ocenjeni odhodki se vnesejo v proračun.

Proračunsko izvrševanje odhodkov, se pravi razvoj in poraba odobrenih proračunskih sredstev, poteka po naslednjem postopku:

| (a) | odobrena sredstva za prevzem obveznosti:






  (i) | razvoj proračunskih sredstev: skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti, ki so na voljo v proračunskem letu, sestavljajo: prvotni proračun (NDS in OO) + spremembe proračuna + namenski prejemki + transferji + odobritve za prevzem obveznosti, prenesene iz preteklega proračunskega leta + neavtomatski prenosi iz predhodnega proračunskega leta, za katere obveznosti še niso bile prevzete + sproščene odobritve za prevzem obveznosti iz preteklih proračunskih let, ki so znova na voljo; |
| --- | --- | --- |

(a)

odobrena sredstva za prevzem obveznosti:

(i)

razvoj proračunskih sredstev: skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti, ki so na voljo v proračunskem letu, sestavljajo: prvotni proračun (NDS in OO) + spremembe proračuna + namenski prejemki + transferji + odobritve za prevzem obveznosti, prenesene iz preteklega proračunskega leta + neavtomatski prenosi iz predhodnega proračunskega leta, za katere obveznosti še niso bile prevzete + sproščene odobritve za prevzem obveznosti iz preteklih proračunskih let, ki so znova na voljo;

| (ii) | poraba proračunskih sredstev: končna odobrena sredstva za prevzem obveznosti so v danem proračunskem letu na voljo za uporabo v obliki prevzetih obveznosti (porabljena odobrena sredstva za prevzem obveznosti = znesek prevzetih obveznosti); |
| --- | --- |

(ii)

poraba proračunskih sredstev: končna odobrena sredstva za prevzem obveznosti so v danem proračunskem letu na voljo za uporabo v obliki prevzetih obveznosti (porabljena odobrena sredstva za prevzem obveznosti = znesek prevzetih obveznosti);

| (iii) | prenosi odobrenih proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednjega: sredstva, ki niso bila porabljena v proračunskem letu, v katerem so bila odobrena, se lahko s sklepom zadevne institucije prenesejo v naslednje proračunsko leto. Proračunska sredstva, ki so na voljo kot namenski prejemki, se avtomatsko prenesejo; |
| --- | --- |

(iii)

prenosi odobrenih proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednjega: sredstva, ki niso bila porabljena v proračunskem letu, v katerem so bila odobrena, se lahko s sklepom zadevne institucije prenesejo v naslednje proračunsko leto. Proračunska sredstva, ki so na voljo kot namenski prejemki, se avtomatsko prenesejo;

| (iv) | razveljavitev odobrenih proračunskih sredstev: saldo se razveljavi. |
| --- | --- |

(iv)

razveljavitev odobrenih proračunskih sredstev: saldo se razveljavi.

| (b) | odobrena sredstva za plačila:






  (i) | razvoj proračunskih sredstev: skupna odobrena sredstva za plačila, ki so na voljo v proračunskem letu, sestavljajo: prvotni proračun (NDS in OP) + spremembe proračuna + namenski prejemki + transferji + proračunska sredstva, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta v obliki avtomatskih ali neavtomatskih prenosov; |
| --- | --- | --- |

(b)

odobrena sredstva za plačila:

(i)

razvoj proračunskih sredstev: skupna odobrena sredstva za plačila, ki so na voljo v proračunskem letu, sestavljajo: prvotni proračun (NDS in OP) + spremembe proračuna + namenski prejemki + transferji + proračunska sredstva, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta v obliki avtomatskih ali neavtomatskih prenosov;

| (ii) | poraba proračunskih sredstev v danem proračunskem letu: odobrena sredstva za plačila v proračunskem letu so v istem letu na voljo za plačila. Ne zajemajo proračunskih sredstev, prenesenih iz preteklega proračunskega leta (porabljena proračunska sredstva za plačila = višina plačil, izvedenih iz proračunskih sredstev za proračunsko leto); |
| --- | --- |

(ii)

poraba proračunskih sredstev v danem proračunskem letu: odobrena sredstva za plačila v proračunskem letu so v istem letu na voljo za plačila. Ne zajemajo proračunskih sredstev, prenesenih iz preteklega proračunskega leta (porabljena proračunska sredstva za plačila = višina plačil, izvedenih iz proračunskih sredstev za proračunsko leto);

| (iii) | prenosi odobrenih proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednjega: proračunska sredstva, ki v proračunskem letu niso bila porabljena, se lahko po sklepu zadevne institucije prenesejo v naslednje proračunsko leto. Proračunska sredstva, ki so na voljo kot namenski prejemki, se avtomatsko prenesejo; |
| --- | --- |

(iii)

prenosi odobrenih proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednjega: proračunska sredstva, ki v proračunskem letu niso bila porabljena, se lahko po sklepu zadevne institucije prenesejo v naslednje proračunsko leto. Proračunska sredstva, ki so na voljo kot namenski prejemki, se avtomatsko prenesejo;

| (iv) | razveljavitev odobrenih proračunskih sredstev: saldo se razveljavi; |
| --- | --- |

(iv)

razveljavitev odobrenih proračunskih sredstev: saldo se razveljavi;

| (v) | vsa plačila v proračunskem letu: plačila iz odobrenih sredstev za plačila v proračunskem letu + plačila iz odobrenih sredstev za plačila, prenesenih iz preteklega proračunskega leta; |
| --- | --- |

(v)

vsa plačila v proračunskem letu: plačila iz odobrenih sredstev za plačila v proračunskem letu + plačila iz odobrenih sredstev za plačila, prenesenih iz preteklega proračunskega leta;

| (vi) | dejanski odhodki v proračunskem letu: odhodki v konsolidiranih izkazih o izvrševanju proračuna (glej odstavek 7.4) = plačila iz odobrenih sredstev za plačila v proračunskem letu + odobrena sredstva za plačila v proračunskem letu, ki se prenesejo v naslednje proračunsko leto. |
| --- | --- |

(vi)

dejanski odhodki v proračunskem letu: odhodki v konsolidiranih izkazih o izvrševanju proračuna (glej odstavek 7.4) = plačila iz odobrenih sredstev za plačila v proračunskem letu + odobrena sredstva za plačila v proračunskem letu, ki se prenesejo v naslednje proračunsko leto.

7.4.   Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna in določitev salda proračunskega leta

Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna se sestavijo po zaključku vsakega proračunskega leta. V njih se opredeli saldo leta, ki se nato s spremembo proračuna vnese v proračun za naslednje proračunsko leto.

8.   PREDSTAVITEV LETNIH RAČUNOVODSKIH IZKAZOV

Izkazi za dano proračunsko leto se najpozneje do 31. marca naslednjega proračunskega leta pošljejo Parlamentu, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču, zajemajo pa računovodske izkaze in izkaze o izvrševanju proračuna ter poročilo o proračunskem in finančnem upravljanju.

9.   ZUNANJA REVIZIJA

Zunanjo revizijo proračuna od leta 1977 izvaja Računsko sodišče Evropskih skupnosti (8). Računsko sodišče preuči izkaze vseh prihodkov in odhodkov proračuna. Evropskemu parlamentu in Svetu mora predložiti izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Prav tako preuči, ali so bili vsi prihodki prejeti, ali so vsi odhodki nastali zakonito in pravilno ter ali je bilo finančno poslovodenje dobro. Revizije lahko izvaja pred zaključkom zadevnega proračunskega leta na podlagi računovodskih evidenc in po potrebi na kraju samem v institucijah Skupnosti, državah članicah in tretjih državah. Računsko sodišče za vsako proračunsko leto pripravi letno poročilo in lahko kadar koli predloži svoja opažanja o posameznih vprašanjih ter pripravi mnenje na zaprosilo katere koli institucije Skupnosti.

10.   RAZREŠNICA IN NADALJNJE UKREPANJE

Od leta 1977 veljajo naslednje določbe (9): Parlament na predlog Sveta najkasneje do 30. aprila v drugem letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, podeli Komisiji razrešnico za njeno izvrševanje proračuna. V ta namen Svet in Parlament preučita računovodske izkaze, ki jih je pripravila Komisija, ter letno in posebna poročila Računskega sodišča. Institucije se morajo na ugotovitve, navedene v sklepih o razrešnici, odzvati z ustreznim ukrepanjem in poročati o sprejetih ukrepih.

POJASNILA

VIRI FINANČNIH PODATKOV

V tej prilogi so uporabljeni finančni podatki iz letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti in drugih računovodskih evidenc, ki jih je zagotovila Komisija. Geografska porazdelitev je v skladu s kodami držav v sistemu računovodskih informacij Komisije (ABAC). Komisija poudarja, da so vsi podatki, ki so jih navedle države članice – tako pri prihodkih kot odhodkih – rezultat izračunov, ki ne odražajo v celoti vseh koristi, ki jih posameznim državam članicam prinaša članstvo v Uniji. Zaradi tega jih je treba razlagati z določeno mero previdnosti.

DENARNA ENOTA

Vsi finančni podatki so predstavljeni v milijonih EUR. Skupni zneski so zaokrožene vsote natančnih vrednosti in zaradi tega niso vedno enaki vsotam zaokroženih zneskov.

KRATICE IN ZNAKI

| OSO | odobrena sredstva za prevzem obveznosti |
| --- | --- |
| OSP | odobrena sredstva za plačila |
| AT | Avstrija |
| BE | Belgija |
| OO | odobritve za prevzem obveznosti |
| CY | Ciper |
| CZ | Češka |
| DS | diferencirana sredstva |
| DE | Nemčija |
| DIA | Diagram, na katerega se sklicujejo drugi diagrami (npr. DIA III) |
| DK | Danska |
| ESAE ali Euratom | Evropska skupnost za atomsko energijo |
| ES | Evropska(e) skupnost(i) |
| EE | Estonija |
| EGS | Evropska gospodarska skupnost |
| EFTA | Evropsko združenje za prosto trgovino |
| EL | Grčija |
| ES | Španija |
| EU | Evropska unija |
| EU-25 | 25 držav članic Evropske unije skupaj |
| FI | Finska |
| FR | Francija |
| FINUR | Finančna uredba z dne 25. junija 2002 |
| BND | bruto nacionalni dohodek |
| HU | Madžarska |
| IE | Irska |
| IT | Italija |
| LT | Litva |
| LU | Luksemburg |
| LV | Latvija |
| MT | Malta |
| NDS | nediferencirana sredstva |
| NL | Nizozemska |
| UL | Uradni list Evropske unije |
| OP | odobritve plačil |
| PL | Poljska |
| PT | Portugalska |
| Odd. | proračunski oddelek |
| SE | Švedska |
| Sl | Slovenija |
| SK | Slovaška |
| N. | proračunski naslov |
| UK | Združeno kraljestvo |
| DDV | davek na dodano vrednost |
| 0,0 | podatki med nič in 0,05 |
| — | ni podatkov |

OSO

odobrena sredstva za prevzem obveznosti

OSP

odobrena sredstva za plačila

AT

Avstrija

BE

Belgija

OO

odobritve za prevzem obveznosti

CY

Ciper

CZ

Češka

DS

diferencirana sredstva

DE

Nemčija

DIA

Diagram, na katerega se sklicujejo drugi diagrami (npr. DIA III)

DK

Danska

ESAE ali Euratom

Evropska skupnost za atomsko energijo

ES

Evropska(e) skupnost(i)

EE

Estonija

EGS

Evropska gospodarska skupnost

EFTA

Evropsko združenje za prosto trgovino

EL

Grčija

ES

Španija

EU

Evropska unija

EU-25

25 držav članic Evropske unije skupaj

FI

Finska

FR

Francija

FINUR

Finančna uredba z dne 25. junija 2002

BND

bruto nacionalni dohodek

HU

Madžarska

IE

Irska

IT

Italija

LT

Litva

LU

Luksemburg

LV

Latvija

MT

Malta

NDS

nediferencirana sredstva

NL

Nizozemska

UL

Uradni list Evropske unije

OP

odobritve plačil

PL

Poljska

PT

Portugalska

Odd.

proračunski oddelek

SE

Švedska

Sl

Slovenija

SK

Slovaška

N.

proračunski naslov

UK

Združeno kraljestvo

DDV

davek na dodano vrednost

0,0

podatki med nič in 0,05

—

ni podatkov

DIAGRAMI

PRORAČUN ZA PRORAČUNSKO LETO 2006 IN IZVRŠEVANJE PRORAČUNA V PRORAČUNSKEM LETU 2006

| DIA I | Proračun 2006 – Ocenjeni prihodki in končna odobrena sredstva za plačila |
| --- | --- |
| DIA II | Proračun 2006 – Odobrena sredstva za prevzem obveznosti |
| DIA III | Odobrena sredstva za plačila na voljo v letu 2006 in njihova poraba |
| DIA IV | Odobrena sredstva za prevzem obveznosti na voljo v letu 2006 in njihova poraba |
| DIA V | Lastna sredstva v letu 2006 – dejanski prihodki po državah članicah |
| DIA VI | Plačila, izvedena v letu 2006, v posameznih državah članicah |

DIA I

Proračun 2006 – Ocenjeni prihodki in končna odobrena sredstva za plačila

DIA II

Proračun 2006 – Odobrena sredstva za prevzem obveznosti

DIA III

Odobrena sredstva za plačila na voljo v letu 2006 in njihova poraba

DIA IV

Odobrena sredstva za prevzem obveznosti na voljo v letu 2006 in njihova poraba

DIA V

Lastna sredstva v letu 2006 – dejanski prihodki po državah članicah

DIA VI

Plačila, izvedena v letu 2006, v posameznih državah članicah

PODATKI O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA ZA PREJŠNJA OBDOBJA (2002–2006)

| DIA VII | Razvoj in poraba odobrenih sredstev za plačila za obdobje 2002–2006 po razdelkih finančne perspektive |
| --- | --- |

DIA VII

Razvoj in poraba odobrenih sredstev za plačila za obdobje 2002–2006 po razdelkih finančne perspektive

---

(1)  Rimska pogodba (25. marec 1957): Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti (EGS).

(2)  Rimska pogodba (25. marec 1957): Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom).

(3)  Predvsem Finančna uredba (FINUR) z dne 25. junija 2002 (UL L 248, 16.9.2002).

(4)  Glavni pravni akti v zvezi z lastnimi sredstvi: Sklep Sveta 2000/597/ES, Euratom z dne 29. septembra 2000 (UL L 253, 7.10.2000); Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 (UL L 130, 31.5.2000); Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 (UL L 155, 7.6.1989); Šesta direktiva Sveta z dne 17. maja 1977, skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna ocena osnove DDV (UL L 145, 13.6.1977); Direktiva Sveta 89/130/EGS, Euratom z dne 13. februarja 1989 o usklajevanju načinov za obračunavanje bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah (UL L 49, 21.2.1989), Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 z dne 15. julija 2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (UL L 181, 19.7.2003).

(5)  Pomembno je razlikovati med „odobrenimi sredstvi za prevzem obveznosti“ in „odobritvami za prevzem obveznosti“ ter med „odobrenimi sredstvi za plačila“ in „odobritvami plačil“. Izraza „odobritve za prevzem obveznosti“ in „odobritve plačil“ se uporabljata samo v zvezi z diferenciranimi sredstvi.

(6)  Glej člen 274 Pogodbe ES, člen 179 Pogodbe Euratom in člen 50 FINUR.

(7)  Glej člene 69 do 74 FINUR in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 (UL L 130, 31.5.2000).

(8)  Glej člene 246, 247 in 248 Pogodbe ES, člene 160a, 160b in 160c Pogodbe Euratom ter člene 139 do 147 FINUR.

(9)  Glej člen 276 Pogodbe ES in člen 180b Pogodbe Euratom.

Image

Diagram I

Proračun 2006 – Ocenjeni prihodki in končna odobrena sredstva za plačila

[za merila za prihodke glej „Osnovne informacije o proračunu“, odstavek 7.2; za merila za odhodke glej „Osnovne informacije o splošnem proračunu“, odstavek 7.3, za podrobnejše informacije glej Diagram IV, stolpec (a)]

(v milijonih EUR in v %)

ocenjeni PRIHODKI:

ocenjeni ODHODKI:

(končna odobrena sredstva za plačila)

(1)

IE

FI

PT

EL

DK

AT

PL

SE

BE

NL

ES

UK

IT

FR

DE

Skupni ocenjeni prihodki:

107 378,5
   (2)

Skupna odobrena sredstva za plačila:

107 378,5
   (3)

3 840,2
   (4)

111 218,7

Lastna sredstva po državah članicah

Odobrena sredstva po institucijah

Vrste prihodkov

Odobrena sredstva po razdelkih

| Legenda prihodkov: |
| --- |
| seštevek lastnih sredstev (po državah članicah) |
| kmetijske dajatve | 863,4 | (0,8 %) |
| prelevmani za sladkor in izoglukozo | 150,6 | (0,1 %) |
| carinske dajatve | 13 874,9 | (12,9 %) |
| lastna sredstva iz DDV | 17 186,1 | (16 %) |
| lastna sredstva iz BND | 70 451,5 | (65,6 %) |
| drugi prihodki | 2 349,2 | (2,2 %) |
| presežek iz prejšnjega leta, ki je na voljo | 2 502,8 | (2,3 %) |

Legenda prihodkov:

seštevek lastnih sredstev (po državah članicah)

kmetijske dajatve

863,4

(0,8 %)

prelevmani za sladkor in izoglukozo

150,6

(0,1 %)

carinske dajatve

13 874,9

(12,9 %)

lastna sredstva iz DDV

17 186,1

(16 %)

lastna sredstva iz BND

70 451,5

(65,6 %)

drugi prihodki

2 349,2

(2,2 %)

presežek iz prejšnjega leta, ki je na voljo

2 502,8

(2,3 %)

| Legenda odhodkov |
| --- |
| Razdelki finančne perspektive: |
| 1. | Kmetijstvo | 50 498,5 | (45,4 %) |
| 2. | Strukturne dejavnosti | 32 570,6 | (29,3 %) |
| 3. | Notranje politike | 10 807,8 | (9,7 %) |
| 4. | Zunanji ukrepi | 5 731,3 | (5,2 %) |
| 5. | Upravni odhodki | 7 713,0 | (6,9 %) |
| 6. | Rezerve | 386,0 | (0,3 %) |
| 7. | Predpristopna strategija | 2 438,0 | (2,2 %) |
| 8. | Kompenzacije | 1 073,5 | (1 %) |
| Sredstva, ki so na voljo za druge institucije | 3 043,0 | (2,7 %) |
| Sredstva, ki so na voljo Komisiji | 108 175,7 | (97,3 %) |
| od tega operativna sredstva | 103 505,7 | (93,1 %) |

Legenda odhodkov

Razdelki finančne perspektive:

1.

Kmetijstvo

50 498,5

(45,4 %)

2.

Strukturne dejavnosti

32 570,6

(29,3 %)

3.

Notranje politike

10 807,8

(9,7 %)

4.

Zunanji ukrepi

5 731,3

(5,2 %)

5.

Upravni odhodki

7 713,0

(6,9 %)

6.

Rezerve

386,0

(0,3 %)

7.

Predpristopna strategija

2 438,0

(2,2 %)

8.

Kompenzacije

1 073,5

(1 %)

Sredstva, ki so na voljo za druge institucije

3 043,0

(2,7 %)

Sredstva, ki so na voljo Komisiji

108 175,7

(97,3 %)

od tega operativna sredstva

103 505,7

(93,1 %)

Image

Diagram II

Proračun 2006 – Odobrena sredstva za prevzem obveznosti

[po spremembah proračuna; podrobnejši podatki so v diagramu III, stolpec (b)]

(v milijonih EUR in v %)

Opomba:Skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti niso uravnotežena s prihodki za leto 2006, saj odobritve za prevzem obveznosti zajemajo tudi zneske, ki bodo pokriti s proračunskimi prihodki v naslednjih letih.

Odobrena sredstva po razdelkih

Skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti

122 794,4 milijonov EUR

| Legenda odhodkov |
| --- |
| Razdelki finančne perspektive: |
| 1. | Kmetijstvo | 50 236,6 | (40,9 %) |
| 2. | Strukturne dejavnosti | 44 659,6 | (36,4 %) |
| 3. | Notranje politike | 10 898,2 | (8,9 %) |
| 4. | Zunanji ukrepi | 6 014,0 | (4,9 %) |
| 5. | Upravni odhodki | 6 913,6 | (5,6 %) |
| 6. | Rezerve | 278,0 | (0,2 %) |
| 7. | Predpristopna strategija | 2 720,9 | (2,2 %) |
| 8. | Kompenzacije | 1 073,5 | (0,9 %) |

Legenda odhodkov

Razdelki finančne perspektive:

1.

Kmetijstvo

50 236,6

(40,9 %)

2.

Strukturne dejavnosti

44 659,6

(36,4 %)

3.

Notranje politike

10 898,2

(8,9 %)

4.

Zunanji ukrepi

6 014,0

(4,9 %)

5.

Upravni odhodki

6 913,6

(5,6 %)

6.

Rezerve

278,0

(0,2 %)

7.

Predpristopna strategija

2 720,9

(2,2 %)

8.

Kompenzacije

1 073,5

(0,9 %)

Diagram III

Odobrena sredstva za prevzem obveznosti na voljo v letu 2006 in njihova poraba

| (v milijonih EUR in v %) |
| --- |
| Oddelki (Odd.) in naslovi (N.), ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2006 in razdelkom finančne perspektive | Finačna perspektiva | Končna odobrena sredstva | Poraba odobrenih sredstev |
| Znesek (5) | Stopnja (%) | Sprejete obveznosti | Stopnja porabe (%) | Prenosi v leto 2007 (6) | Stopnja (%) | Razvelja vitve | Stopnja (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| | Proračunska nomenklatura | | | | | | | | | |
| I | Parlament (Odd. I) | | 1 368,5 | | 1 343,7 | 98,2 | 9,5 | 0,7 | 15,3 | 1,1 |
| II | Svet (Odd. II) | | 626,1 | | 574,7 | 91,8 | 17,8 | 2,8 | 33,6 | 5,4 |
| III | Komisija (Odd. III) (7) | | 120 235,3 | | 118 609,3 | 98,6 | 837,2 | 0,7 | 788,8 | 0,7 |
| III.1 | Gospodarske in finančne zadeve (N.01) | | 489,2 | | 385,0 | 78,7 | 1,5 | 0,3 | 102,7 | 21,0 |
| III.2 | Podjetništvo (N.02) | | 467,4 | | 431,6 | 92,3 | 14,1 | 3,0 | 21,7 | 4,6 |
| III.3 | Konkurenca (N.03) | | 103,0 | | 100,0 | 97,1 | 2,5 | 2,4 | 0,5 | 0,5 |
| III.4 | Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04) | | 11 929,9 | | 11 910,4 | 99,8 | 10,2 | 0,1 | 9,3 | 0,1 |
| III.5 | Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05) | | 54 664,8 | | 54 276,6 | 99,3 | 51,6 | 0,1 | 336,6 | 0,6 |
| III.6 | Energetika in promet (N.06) | | 1 539,2 | | 1 467,0 | 95,3 | 51,4 | 3,3 | 20,7 | 1,3 |
| III.7 | Okolje (N.07) | | 367,5 | | 349,2 | 95,0 | 8,1 | 2,2 | 10,2 | 2,8 |
| III.8 | Raziskave (N.08) | | 4 031,9 | | 3 932,5 | 97,5 | 88,7 | 2,2 | 10,8 | 0,3 |
| III.9 | Informacijska družba (N.09) | | 1 601,6 | | 1 528,4 | 95,4 | 66,0 | 4,1 | 7,2 | 0,4 |
| III.10 | Neposredne raziskave (N.10) | | 644,9 | | 412,5 | 64,0 | 231,6 | 35,9 | 0,9 | 0,1 |
| III.11 | Ribištvo (N.11) | | 1 089,0 | | 1 055,7 | 96,9 | 3,6 | 0,3 | 29,7 | 2,7 |
| III.12 | Notranji trg (N.12) | | 79,4 | | 74,9 | 94,3 | 1,8 | 2,2 | 2,7 | 3,4 |
| III.13 | Regionalna politika (N.13) | | 28 930,7 | | 28 904,1 | 99,9 | 1,7 | 0,0 | 24,9 | 0,1 |
| III.14 | Obdavčenje in carinska unija (N.14) | | 136,1 | | 121,7 | 89,5 | 2,8 | 2,1 | 11,5 | 8,5 |
| III.15 | Izobraževanje in kultura (N.15) | | 1 225,0 | | 1 146,8 | 93,6 | 70,5 | 5,8 | 7,7 | 0,6 |
| III.16 | Tisk in komunikacije (N.16) | | 214,8 | | 205,9 | 95,8 | 2,4 | 1,1 | 6,5 | 3,0 |
| III.17 | Varstvo potrošnikov in zdravja (N.17) | | 587,9 | | 534,6 | 90,9 | 17,1 | 2,9 | 36,2 | 6,2 |
| III.18 | Območje svobode, varnosti in pravice (N.18) | | 625,0 | | 590,5 | 94,5 | 12,0 | 1,9 | 22,5 | 3,6 |
| III.19 | Zunanje zadeve (N.19) | | 3 652,3 | | 3 615,8 | 99,0 | 32,1 | 0,9 | 4,4 | 0,1 |
| III.20 | Trgovina (N.20) | | 85,6 | | 83,1 | 97,1 | 1,6 | 1,8 | 1,0 | 1,1 |
| III.21 | Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (N.21) | | 1 389,3 | | 1 292,0 | 93,0 | 91,1 | 6,6 | 6,2 | 0,4 |
| III.22 | Širitev (N.22) | | 2 410,6 | | 2 354,1 | 97,7 | 40,1 | 1,7 | 16,4 | 0,7 |
| III.23 | Humanitarna pomoč (N.23) | | 663,4 | | 662,4 | 99,9 | 0,6 | 0,1 | 0,3 | 0,0 |
| III.24 | Boj proti goljufijam (N.24) | | 65,9 | | 61,6 | 93,5 | 0,1 | 0,1 | 4,2 | 6,3 |
| III.25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje (N.25) | | 225,6 | | 218,5 | 96,9 | 5,5 | 2,4 | 1,6 | 0,7 |
| III.26 | Upravna služba Komisije (N.26) | | 713,5 | | 662,4 | 92,8 | 24,0 | 3,4 | 27,1 | 3,8 |
| III.27 | Proračun (N.27) | | 1 153,6 | | 1 146,9 | 99,4 | 1,6 | 0,1 | 5,1 | 0,4 |
| III.28 | Revizija (N.28) | | 11,8 | | 11,3 | 96,6 | 0,2 | 1,8 | 0,2 | 1,7 |
| III.29 | Statistika (N.29) | | 139,6 | | 126,5 | 90,6 | 2,7 | 1,9 | 10,4 | 7,4 |
| III.30 | Pokojnine (N.30) | | 947,7 | | 947,1 | 99,9 | 0,0 | 0,0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Rezerve (N.31) | | 49,0 | | — | — | — | — | 49,0 | 100,0 |
| IV | Sodišče Evropskih skupnosti (Odd. IV) | | 252,3 | | 238,6 | 94,6 | 1,6 | 0,7 | 12,0 | 4,8 |
| V | Računsko sodišče (Odd. V) | | 113,6 | | 101,2 | 89,1 | 0,1 | 0,1 | 12,2 | 10,8 |
| VI | Ekonomsko-socialni odbor (Odd. VI) | | 112,4 | | 109,0 | 97,0 | 0,2 | 0,2 | 3,2 | 2,8 |
| VII | Odbor regij (Odd. VII) | | 74,4 | | 72,9 | 97,9 | 0,1 | 0,2 | 1,4 | 1,9 |
| VIII | Evropski varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov (Odd. VIII) | | 11,8 | | 10,6 | 89,9 | — | — | 1,2 | 10,1 |
| Skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| | Finančna perspektiva | | | | | | | | | |
| 1 | Kmetijstvo | 52 618,0 | 50 236,6 | 95,5 | 49 865,2 | 99,3 | 2,5 | 0,0 | 368,9 | 0,7 |
| 2 | Strukturne dejavnosti | 44 617,0 | 44 659,6 | 100,1 | 44 578,8 | 99,8 | 46,4 | 0,1 | 34,4 | 0,1 |
| 3 | Notranje politike | 9 385,0 | 10 898,2 (5) | 116,1 | 10 195,0 | 93,5 | 548,8 | 5,0 | 154,4 | 1,4 |
| 4 | Zunanji ukrepi | 5 269,0 | 6 014,0 (5) | 114,1 | 5 867,2 | 97,6 | 131,3 | 2,2 | 15,5 | 0,3 |
| 5 | Upravni izdatki | 6 528,0 (8) | 6 913,6 (5) | 105,9 | 6 674,6 | 96,5 | 112,0 | 1,6 | 127,0 | 1,8 |
| 6 | Rezerve | 458,0 | 278,0 | 60,7 | 127,6 | 45,9 | — | — | 150,4 | 54,1 |
| 7 | Predpristopna strategija | 3 566,0 | 2 720,9 | 76,3 | 2 678,2 | 98,4 | 25,5 | 0,9 | 17,2 | 0,6 |
| 8 | Kompenzacije | 1 074,0 | 1 073,5 | 100,0 | 1 073,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| Skupna odobrena sredstva za prevzem plačil | 119 112,0 | 111 218,7 | 93,4 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(v milijonih EUR in v %)

Oddelki (Odd.) in naslovi (N.), ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2006 in razdelkom finančne perspektive

Finačna perspektiva

Končna odobrena sredstva

Poraba odobrenih sredstev

Znesek (5)

Stopnja (%)

Sprejete obveznosti

Stopnja porabe (%)

Prenosi v leto 2007 (6)

Stopnja (%)

Razvelja vitve

Stopnja (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Proračunska nomenklatura

I

Parlament (Odd. I)

1 368,5

1 343,7

98,2

9,5

0,7

15,3

1,1

II

Svet (Odd. II)

626,1

574,7

91,8

17,8

2,8

33,6

5,4

III

Komisija (Odd. III) (7)

120 235,3

118 609,3

98,6

837,2

0,7

788,8

0,7

III.1

Gospodarske in finančne zadeve (N.01)

489,2

385,0

78,7

1,5

0,3

102,7

21,0

III.2

Podjetništvo (N.02)

467,4

431,6

92,3

14,1

3,0

21,7

4,6

III.3

Konkurenca (N.03)

103,0

100,0

97,1

2,5

2,4

0,5

0,5

III.4

Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04)

11 929,9

11 910,4

99,8

10,2

0,1

9,3

0,1

III.5

Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05)

54 664,8

54 276,6

99,3

51,6

0,1

336,6

0,6

III.6

Energetika in promet (N.06)

1 539,2

1 467,0

95,3

51,4

3,3

20,7

1,3

III.7

Okolje (N.07)

367,5

349,2

95,0

8,1

2,2

10,2

2,8

III.8

Raziskave (N.08)

4 031,9

3 932,5

97,5

88,7

2,2

10,8

0,3

III.9

Informacijska družba (N.09)

1 601,6

1 528,4

95,4

66,0

4,1

7,2

0,4

III.10

Neposredne raziskave (N.10)

644,9

412,5

64,0

231,6

35,9

0,9

0,1

III.11

Ribištvo (N.11)

1 089,0

1 055,7

96,9

3,6

0,3

29,7

2,7

III.12

Notranji trg (N.12)

79,4

74,9

94,3

1,8

2,2

2,7

3,4

III.13

Regionalna politika (N.13)

28 930,7

28 904,1

99,9

1,7

0,0

24,9

0,1

III.14

Obdavčenje in carinska unija (N.14)

136,1

121,7

89,5

2,8

2,1

11,5

8,5

III.15

Izobraževanje in kultura (N.15)

1 225,0

1 146,8

93,6

70,5

5,8

7,7

0,6

III.16

Tisk in komunikacije (N.16)

214,8

205,9

95,8

2,4

1,1

6,5

3,0

III.17

Varstvo potrošnikov in zdravja (N.17)

587,9

534,6

90,9

17,1

2,9

36,2

6,2

III.18

Območje svobode, varnosti in pravice (N.18)

625,0

590,5

94,5

12,0

1,9

22,5

3,6

III.19

Zunanje zadeve (N.19)

3 652,3

3 615,8

99,0

32,1

0,9

4,4

0,1

III.20

Trgovina (N.20)

85,6

83,1

97,1

1,6

1,8

1,0

1,1

III.21

Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (N.21)

1 389,3

1 292,0

93,0

91,1

6,6

6,2

0,4

III.22

Širitev (N.22)

2 410,6

2 354,1

97,7

40,1

1,7

16,4

0,7

III.23

Humanitarna pomoč (N.23)

663,4

662,4

99,9

0,6

0,1

0,3

0,0

III.24

Boj proti goljufijam (N.24)

65,9

61,6

93,5

0,1

0,1

4,2

6,3

III.25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje (N.25)

225,6

218,5

96,9

5,5

2,4

1,6

0,7

III.26

Upravna služba Komisije (N.26)

713,5

662,4

92,8

24,0

3,4

27,1

3,8

III.27

Proračun (N.27)

1 153,6

1 146,9

99,4

1,6

0,1

5,1

0,4

III.28

Revizija (N.28)

11,8

11,3

96,6

0,2

1,8

0,2

1,7

III.29

Statistika (N.29)

139,6

126,5

90,6

2,7

1,9

10,4

7,4

III.30

Pokojnine (N.30)

947,7

947,1

99,9

0,0

0,0

0,7

0,1

III.31

Rezerve (N.31)

49,0

—

—

—

—

49,0

100,0

IV

Sodišče Evropskih skupnosti (Odd. IV)

252,3

238,6

94,6

1,6

0,7

12,0

4,8

V

Računsko sodišče (Odd. V)

113,6

101,2

89,1

0,1

0,1

12,2

10,8

VI

Ekonomsko-socialni odbor (Odd. VI)

112,4

109,0

97,0

0,2

0,2

3,2

2,8

VII

Odbor regij (Odd. VII)

74,4

72,9

97,9

0,1

0,2

1,4

1,9

VIII

Evropski varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov (Odd. VIII)

11,8

10,6

89,9

—

—

1,2

10,1

Skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Finančna perspektiva

1

Kmetijstvo

52 618,0

50 236,6

95,5

49 865,2

99,3

2,5

0,0

368,9

0,7

2

Strukturne dejavnosti

44 617,0

44 659,6

100,1

44 578,8

99,8

46,4

0,1

34,4

0,1

3

Notranje politike

9 385,0

10 898,2 (5)

116,1

10 195,0

93,5

548,8

5,0

154,4

1,4

4

Zunanji ukrepi

5 269,0

6 014,0 (5)

114,1

5 867,2

97,6

131,3

2,2

15,5

0,3

5

Upravni izdatki

6 528,0 (8)

6 913,6 (5)

105,9

6 674,6

96,5

112,0

1,6

127,0

1,8

6

Rezerve

458,0

278,0

60,7

127,6

45,9

—

—

150,4

54,1

7

Predpristopna strategija

3 566,0

2 720,9

76,3

2 678,2

98,4

25,5

0,9

17,2

0,6

8

Kompenzacije

1 074,0

1 073,5

100,0

1 073,5

100,0

—

—

—

—

Skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Skupna odobrena sredstva za prevzem plačil

119 112,0

111 218,7

93,4

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Diagram IV

Odobrena sredstva za plačila na voljo v letu 2006 in njihova poraba

| (v milijonih EUR in v %) |
| --- |
| Oddelki (Odd.) in naslovi (N.), ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2006 in razdelkom finančne perspektive | Končna odobrena sredstva (9) | Poraba sredstev |
| Plačila, izvršena v letu 2006 | Stopnja porabe (%) | Prenosi v leto2007 | Stopnja (%) | Razveljavitve | Stopnja (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| | Proračunska nomenklatura | | | | | | | |
| I | Parlament (Odd. I) | 1 701,3 | 1 440,3 | 84,7 | 224,1 | 13,2 | 36,9 | 2,2 |
| II | Svet (Odd. II) | 736,3 | 584,7 | 79,4 | 109 | 14,8 | 42,6 | 5,8 |
| III | Komisija (Odd. III) (10) | 108 175,7 | 104 026,7 | 96,2 | 2 282,7 | 2,1 | 1 866,3 | 1,7 |
| III.1 | Gospodarske in finančne zadeve (N.01) | 455,2 | 342,3 | 75,2 | 7,5 | 1,6 | 105,4 | 23,2 |
| III.2 | Podjetništvo (N.02) | 478 | 330,3 | 69,1 | 58,1 | 12,2 | 89,6 | 18,8 |
| III.3 | Konkurenca (N.03) | 110,4 | 97,4 | 88,3 | 11,4 | 10,3 | 1,5 | 1,4 |
| III.4 | Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04) | 9 613,70 | 9 563,80 | 99,5 | 28,3 | 0,3 | 21,6 | 0,2 |
| III.5 | Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05) | 54 002,80 | 53 581,80 | 99,2 | 78,3 | 0,1 | 342,7 | 0,6 |
| III.6 | Energetika in promet (N.06) | 1 481,70 | 1 301,10 | 87,8 | 102,2 | 6,9 | 78,4 | 5,3 |
| III.7 | Okolje (N.07) | 344,7 | 293,2 | 85,1 | 32,8 | 9,5 | 18,7 | 5,4 |
| III.8 | Raziskave (N.08) | 3 998,30 | 3 372,80 | 84,4 | 584,7 | 14,6 | 40,8 | 1 |
| III.9 | Informacijska družba (N.09) | 1 660,00 | 1 426,50 | 85,9 | 207,8 | 12,5 | 25,7 | 1,5 |
| III.10 | Neposredne raziskave (N.10) | 625,5 | 392,7 | 62,8 | 223,2 | 35,7 | 9,6 | 1,5 |
| III.11 | Ribištvo (N.11) | 977,4 | 788,8 | 80,7 | 45 | 4,6 | 143,7 | 14,7 |
| III.12 | Notranji trg (N.12) | 83,8 | 71,7 | 85,6 | 8,3 | 9,9 | 3,8 | 4,5 |
| III.13 | Regionalna politika (N.13) | 19 992,60 | 19 835,60 | 99,2 | 16,7 | 0,1 | 140,3 | 0,7 |
| III.14 | Obdavčenje in carinska unija (N.14) | 126,1 | 106,1 | 84,2 | 9,4 | 7,5 | 10,5 | 8,3 |
| III.15 | Izobraževanje in kultura (N.15) | 1 267,20 | 1 108,20 | 87,5 | 119,6 | 9,4 | 39,4 | 3,1 |
| III.16 | Tisk in komunikacije (N.16) | 236,4 | 188,7 | 79,8 | 30,5 | 12,9 | 17,3 | 7,3 |
| III.17 | Varstvo potrošnikov in zdravja (N.17) | 822,5 | 424,4 | 51,6 | 287,1 | 34,9 | 111 | 13,5 |
| III.18 | Območje svobode, varnosti in pravice (N.18) | 650,2 | 560,8 | 86,3 | 18,7 | 2,9 | 70,6 | 10,9 |
| III.19 | Zunanje zadeve (N.19) | 3 530,30 | 3 318,00 | 94 | 96,5 | 2,7 | 115,8 | 3,3 |
| III.20 | Trgovina (N.20) | 91,8 | 79,8 | 87 | 8 | 8,7 | 3,9 | 4,3 |
| III.21 | Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (N.21) | 1 310,70 | 976,8 | 74,5 | 125 | 9,5 | 209 | 15,9 |
| III.22 | Širitev (N.22) | 2 166,10 | 2 113,10 | 97,6 | 23,9 | 1,1 | 29,1 | 1,3 |
| III.23 | Humanitarna pomoč (N.23) | 635 | 625,1 | 98,4 | 5,6 | 0,9 | 4,3 | 0,7 |
| III.24 | Boj proti goljufijam (N.24) | 72,5 | 57,6 | 79,5 | 6,3 | 8,7 | 8,6 | 11,9 |
| III.25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje (N.25) | 240,7 | 209,7 | 87,1 | 26,6 | 11 | 4,4 | 1,8 |
| III.26 | Upravna služba Komisije (N.26) | 789,1 | 646,1 | 81,9 | 97,6 | 12,4 | 45,4 | 5,8 |
| III.27 | Proračun (N.27) | 1 162,60 | 1 144,90 | 98,5 | 11,9 | 1 | 5,9 | 0,5 |
| III.28 | Revizija (N.28) | 12,5 | 10,9 | 87,3 | 1,3 | 10,2 | 0,3 | 2,5 |
| III.29 | Statistika (N.29) | 133,2 | 111,3 | 83,5 | 10,5 | 7,9 | 11,4 | 8,6 |
| III.30 | Pokojnine (N.30) | 947,7 | 947 | 99,9 | 0,1 | 0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Rezerve (N.31) | 157 | — | — | — | — | 157 | 100 |
| IV | Sodišče Evropskih skupnosti (Odd. IV) | 267 | 237,8 | 89 | 14,9 | 5,6 | 14,4 | 5,4 |
| V | Računsko sodišče (Odd. V) | 119,9 | 99,4 | 82,9 | 7,4 | 6,2 | 13,1 | 11 |
| VI | Ekonomsko-socialni odbor (Odd. VI) | 123,8 | 107,9 | 87,1 | 11,4 | 9,2 | 4,6 | 3,7 |
| VII | Odbor regij (Odd. VII) | 82 | 69,3 | 84,5 | 9,6 | 11,7 | 3,2 | 3,9 |
| VIII | Evropski varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov (Odd. VIII) | 12,7 | 9,6 | 75,3 | 1,8 | 14,2 | 1,3 | 10,5 |
| Skupna odobrena sredstva za plačila | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |
| | Finančna perspektiva | | | | | | | |
| 1 | Kmetijstvo | 50 498,5 | 49 798,8 | 98,6 | 271,3 | 0,5 | 428,5 | 0,8 |
| 2 | Strukturne dejavnosti | 32 570,6 | 32 399,3 | 99,5 | 58,4 | 0,2 | 112,9 | 0,3 |
| 3 | Notranje politike | 10 807,8 | 9 013,7 | 83,4 | 1 317,9 | 12,2 | 476,2 | 4,4 |
| 4 | Zunanji ukrepi | 5 731,3 | 5 186,2 | 90,5 | 213,1 | 3,7 | 332 | 5,8 |
| 5 | Upravni izdatki | 7 713,0 | 6 699,7 | 86,9 | 785,1 | 10,2 | 228,2 | 3 |
| 6 | Rezerve | 386 | 127,6 | 33,1 | — | — | 258,4 | 66,9 |
| 7 | Predpristopna strategija | 2 438,0 | 2 276,7 | 93,4 | 15 | 0,6 | 146,3 | 6 |
| 8 | Kompenzacije | 1 073,5 | 1 073,5 | 100 | — | — | — | — |
| | Skupna odobrena sredstva za plačila | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(v milijonih EUR in v %)

Oddelki (Odd.) in naslovi (N.), ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2006 in razdelkom finančne perspektive

Končna odobrena sredstva (9)

Poraba sredstev

Plačila, izvršena v letu 2006

Stopnja porabe (%)

Prenosi v leto2007

Stopnja (%)

Razveljavitve

Stopnja (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Proračunska nomenklatura

I

Parlament (Odd. I)

1 701,3

1 440,3

84,7

224,1

13,2

36,9

2,2

II

Svet (Odd. II)

736,3

584,7

79,4

109

14,8

42,6

5,8

III

Komisija (Odd. III) (10)

108 175,7

104 026,7

96,2

2 282,7

2,1

1 866,3

1,7

III.1

Gospodarske in finančne zadeve (N.01)

455,2

342,3

75,2

7,5

1,6

105,4

23,2

III.2

Podjetništvo (N.02)

478

330,3

69,1

58,1

12,2

89,6

18,8

III.3

Konkurenca (N.03)

110,4

97,4

88,3

11,4

10,3

1,5

1,4

III.4

Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04)

9 613,70

9 563,80

99,5

28,3

0,3

21,6

0,2

III.5

Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05)

54 002,80

53 581,80

99,2

78,3

0,1

342,7

0,6

III.6

Energetika in promet (N.06)

1 481,70

1 301,10

87,8

102,2

6,9

78,4

5,3

III.7

Okolje (N.07)

344,7

293,2

85,1

32,8

9,5

18,7

5,4

III.8

Raziskave (N.08)

3 998,30

3 372,80

84,4

584,7

14,6

40,8

1

III.9

Informacijska družba (N.09)

1 660,00

1 426,50

85,9

207,8

12,5

25,7

1,5

III.10

Neposredne raziskave (N.10)

625,5

392,7

62,8

223,2

35,7

9,6

1,5

III.11

Ribištvo (N.11)

977,4

788,8

80,7

45

4,6

143,7

14,7

III.12

Notranji trg (N.12)

83,8

71,7

85,6

8,3

9,9

3,8

4,5

III.13

Regionalna politika (N.13)

19 992,60

19 835,60

99,2

16,7

0,1

140,3

0,7

III.14

Obdavčenje in carinska unija (N.14)

126,1

106,1

84,2

9,4

7,5

10,5

8,3

III.15

Izobraževanje in kultura (N.15)

1 267,20

1 108,20

87,5

119,6

9,4

39,4

3,1

III.16

Tisk in komunikacije (N.16)

236,4

188,7

79,8

30,5

12,9

17,3

7,3

III.17

Varstvo potrošnikov in zdravja (N.17)

822,5

424,4

51,6

287,1

34,9

111

13,5

III.18

Območje svobode, varnosti in pravice (N.18)

650,2

560,8

86,3

18,7

2,9

70,6

10,9

III.19

Zunanje zadeve (N.19)

3 530,30

3 318,00

94

96,5

2,7

115,8

3,3

III.20

Trgovina (N.20)

91,8

79,8

87

8

8,7

3,9

4,3

III.21

Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (N.21)

1 310,70

976,8

74,5

125

9,5

209

15,9

III.22

Širitev (N.22)

2 166,10

2 113,10

97,6

23,9

1,1

29,1

1,3

III.23

Humanitarna pomoč (N.23)

635

625,1

98,4

5,6

0,9

4,3

0,7

III.24

Boj proti goljufijam (N.24)

72,5

57,6

79,5

6,3

8,7

8,6

11,9

III.25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje (N.25)

240,7

209,7

87,1

26,6

11

4,4

1,8

III.26

Upravna služba Komisije (N.26)

789,1

646,1

81,9

97,6

12,4

45,4

5,8

III.27

Proračun (N.27)

1 162,60

1 144,90

98,5

11,9

1

5,9

0,5

III.28

Revizija (N.28)

12,5

10,9

87,3

1,3

10,2

0,3

2,5

III.29

Statistika (N.29)

133,2

111,3

83,5

10,5

7,9

11,4

8,6

III.30

Pokojnine (N.30)

947,7

947

99,9

0,1

0

0,7

0,1

III.31

Rezerve (N.31)

157

—

—

—

—

157

100

IV

Sodišče Evropskih skupnosti (Odd. IV)

267

237,8

89

14,9

5,6

14,4

5,4

V

Računsko sodišče (Odd. V)

119,9

99,4

82,9

7,4

6,2

13,1

11

VI

Ekonomsko-socialni odbor (Odd. VI)

123,8

107,9

87,1

11,4

9,2

4,6

3,7

VII

Odbor regij (Odd. VII)

82

69,3

84,5

9,6

11,7

3,2

3,9

VIII

Evropski varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov (Odd. VIII)

12,7

9,6

75,3

1,8

14,2

1,3

10,5

Skupna odobrena sredstva za plačila

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Finančna perspektiva

1

Kmetijstvo

50 498,5

49 798,8

98,6

271,3

0,5

428,5

0,8

2

Strukturne dejavnosti

32 570,6

32 399,3

99,5

58,4

0,2

112,9

0,3

3

Notranje politike

10 807,8

9 013,7

83,4

1 317,9

12,2

476,2

4,4

4

Zunanji ukrepi

5 731,3

5 186,2

90,5

213,1

3,7

332

5,8

5

Upravni izdatki

7 713,0

6 699,7

86,9

785,1

10,2

228,2

3

6

Rezerve

386

127,6

33,1

—

—

258,4

66,9

7

Predpristopna strategija

2 438,0

2 276,7

93,4

15

0,6

146,3

6

8

Kompenzacije

1 073,5

1 073,5

100

—

—

—

—

Skupna odobrena sredstva za plačila

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

| Diagram V
  Lastna sredstva v letu 2006 – dejanski prihodki po državah članicah |
| --- |
| Realizacija prihodkov | (v milijonih EUR in v %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK
   (11) | EU 25 |
| — Tradicionalna lastna sredstva | 1 520,9 | 149,0 | 323,3 | 2 927,9 | 19,3 | 204,4 | 1 197,9 | 1 282,6 | 202,3 | 1 573,3 | 32,6 | 22,5 | 38,0 | 18,9 | 104,2 | 10,8 | 1 644,4 | 195,3 | 272,0 | 117,8 | 35,3 | 55,0 | 130,3 | 399,9 | 2 550,5 | 15 028,3 |
| — Sredstva iz DDV | 453,4 | 173,7 | 301,6 | 3 296,4 | 21,5 | 317,9 | 1 668,7 | 2 906,8 | 245,1 | 1 679,8 | 23,6 | 25,3 | 29,3 | 36,9 | 115,7 | 7,7 | 887,1 | 385,4 | 414,9 | 226,4 | 47,8 | 58,6 | 246,8 | 456,9 | 3 178,8 | 17 206,2 |
| — Sredstva iz BND | 1 932,7 | 632,5 | 1 399,3 | 13 896,4 | 80,3 | 1 162,8 | 6 127,8 | 11 026,4 | 914,0 | 9 247,3 | 86,5 | 95,7 | 145,1 | 142,5 | 501,3 | 28,3 | 3 497,1 | 1 557,2 | 1 563,4 | 909,4 | 174,6 | 254,8 | 1 071,2 | 1 812,7 | 11 872,7 | 70 132,0 |
| — Popravek za Združeno kraljestvo | 249,2 | 80,1 | 168,7 | 380,5 | 9,2 | 149,0 | 805,3 | 1 420,1 | 120,7 | 1 006,3 | 10,7 | 11,6 | 21,4 | 18,9 | 61,3 | 3,4 | 102,8 | 71,4 | 196,2 | 124,8 | 21,4 | 33,1 | 111,7 | 28,1 | –5 221,4 | –15,3 |
| SKUPAJ | 4 156,1 | 1 035,3 | 2 193,0 | 20 501,2 | 130,3 | 1 834,1 | 9 799,7 | 16 635,9 | 1 482,0 | 13 506,8 | 153,3 | 155,1 | 233,8 | 217,2 | 782,5 | 50,2 | 6 131,5 | 2 209,2 | 2 446,6 | 1 378,4 | 279,1 | 401,6 | 1 559,9 | 2 697,7 | 12 380,6 | 102 351,2 |
| | 4,1 % | 1,0 % | 2,1 % | 20,0 % | 0,1 % | 1,8 % | 9,6 % | 16,3 % | 1,4 % | 13,2 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,8 % | 0,0 % | 6,0 % | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,3 % | 0,4 % | 1,5 % | 2,6 % | 12,1 % | 100,0 % |

Diagram V

Lastna sredstva v letu 2006 – dejanski prihodki po državah članicah

Realizacija prihodkov

(v milijonih EUR in v %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK
   (11)

EU 25

— Tradicionalna lastna sredstva

1 520,9

149,0

323,3

2 927,9

19,3

204,4

1 197,9

1 282,6

202,3

1 573,3

32,6

22,5

38,0

18,9

104,2

10,8

1 644,4

195,3

272,0

117,8

35,3

55,0

130,3

399,9

2 550,5

15 028,3

— Sredstva iz DDV

453,4

173,7

301,6

3 296,4

21,5

317,9

1 668,7

2 906,8

245,1

1 679,8

23,6

25,3

29,3

36,9

115,7

7,7

887,1

385,4

414,9

226,4

47,8

58,6

246,8

456,9

3 178,8

17 206,2

— Sredstva iz BND

1 932,7

632,5

1 399,3

13 896,4

80,3

1 162,8

6 127,8

11 026,4

914,0

9 247,3

86,5

95,7

145,1

142,5

501,3

28,3

3 497,1

1 557,2

1 563,4

909,4

174,6

254,8

1 071,2

1 812,7

11 872,7

70 132,0

— Popravek za Združeno kraljestvo

249,2

80,1

168,7

380,5

9,2

149,0

805,3

1 420,1

120,7

1 006,3

10,7

11,6

21,4

18,9

61,3

3,4

102,8

71,4

196,2

124,8

21,4

33,1

111,7

28,1

–5 221,4

–15,3

SKUPAJ

4 156,1

1 035,3

2 193,0

20 501,2

130,3

1 834,1

9 799,7

16 635,9

1 482,0

13 506,8

153,3

155,1

233,8

217,2

782,5

50,2

6 131,5

2 209,2

2 446,6

1 378,4

279,1

401,6

1 559,9

2 697,7

12 380,6

102 351,2

4,1 %

1,0 %

2,1 %

20,0 %

0,1 %

1,8 %

9,6 %

16,3 %

1,4 %

13,2 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

0,2 %

0,8 %

0,0 %

6,0 %

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,3 %

0,4 %

1,5 %

2,6 %

12,1 %

100,0 %

| Diagram VI
  Plačila, izvršena v letu 2006, v posameznih državah članicah (12) |
| --- |
| Opomba: Plačila, izvršena v letu 2006 = plačila na podlagi sredstev za poslovanje za leto 2006 plus plačila na podlagi prenosov iz leta 2005. |
| Razdelki finančne perspektive | (v milijonih EUR in v %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | Tretje države in razno
   (13) | Skupaj |
| — Kmetijstvo | 956,1 | 498,3 | 1 164,8 | 6 566,9 | 75,6 | 3 071,2 | 6 681,4 | 10 091,7 | 1 736,4 | 5 486,0 | 51,4 | 136,6 | 308,8 | 46,3 | 840,9 | 9,4 | 1 220,1 | 1 274,9 | 2 141,6 | 951,3 | 159,9 | 277,5 | 818,2 | 924,6 | 4 307,8 | 1,0 | 49 798,8 |
| — Strukturne dejavnosti | 310,5 | 463,6 | 124,9 | 4 389,5 | 142,5 | 3 590,5 | 5 767,0 | 2 235,4 | 475,5 | 4 531,0 | 14,7 | 140,6 | 191,8 | 20,8 | 691,2 | 16,3 | 465,0 | 304,5 | 1 963,1 | 2 533,9 | 93,5 | 268,0 | 316,7 | 308,3 | 3 023,2 | 17,5 | 32 399,3 |
| — Notranje politike | 964,3 | 51,4 | 162,5 | 962,7 | 50,1 | 142,6 | 345,5 | 713,4 | 82,2 | 758,8 | 18,9 | 62,0 | 228,5 | 73,8 | 123,5 | 10,1 | 393,2 | 210,4 | 275,3 | 124,5 | 76,6 | 59,9 | 103,1 | 294,0 | 737,4 | 1 989,2 | 9 013,7 |
| — Zunanji ukrepi | 93,1 | 0,0 | 2,3 | 16,7 | 0,0 | 0,9 | 17,0 | 10,0 | 0,6 | 25,6 | 5,4 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 3,4 | 4,1 | 1,3 | 0,7 | 0,9 | 0,0 | 0,3 | 1,6 | 1,8 | 10,9 | 4 988,8 | 5 186,2 |
| — Rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 127,6 | 127,6 |
| — Predpristopna strategija | 12,4 | 95,2 | 1,0 | 18,0 | 20,8 | — | 0,2 | 0,3 | — | 3,0 | 3,0 | 59,9 | 55,2 | 0,2 | 133,5 | — | 0,3 | 0,2 | 394,0 | 0,3 | 17,4 | 69,4 | — | 0,0 | 1,2 | 1 391,2 | 2 276,7 |
| — Kompenzacije | — | 201,9 | — | — | 3,3 | — | — | — | — | — | 134,1 | 3,9 | 7,2 | — | 31,9 | 102,9 | — | — | 514,3 | — | 61,0 | 13,0 | — | — | — | — | 1 073,5 |
| SKUPAJ | 2 336,4 | 1 310,3 | 1 455,5 | 11 953,8 | 292,3 | 6 805,2 | 12 811,0 | 13 050,8 | 2 294,7 | 10 804,4 | 227,6 | 403,0 | 791,5 | 141,5 | 1 821,5 | 142,0 | 2 082,6 | 1 791,3 | 5 289,0 | 3 610,9 | 408,4 | 688,1 | 1 239,6 | 1 528,6 | 8 080,5 | 8 515,3 | 99 875,8 |
| | 2,3 % | 1,3 % | 1,5 % | 12,0 % | 0,3 % | 6,8 % | 12,8 % | 13,1 % | 2,3 % | 10,8 % | 0,2 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 1,8 % | 0,1 % | 2,1 % | 1,8 % | 5,3 % | 3,6 % | 0,4 % | 0,7 % | 1,2 % | 1,5 % | 8,1 % | 8,5 % | 100,0 % |

Diagram VI

Plačila, izvršena v letu 2006, v posameznih državah članicah (12)

Opomba: Plačila, izvršena v letu 2006 = plačila na podlagi sredstev za poslovanje za leto 2006 plus plačila na podlagi prenosov iz leta 2005.

Razdelki finančne perspektive

(v milijonih EUR in v %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

Tretje države in razno
   (13)

Skupaj

— Kmetijstvo

956,1

498,3

1 164,8

6 566,9

75,6

3 071,2

6 681,4

10 091,7

1 736,4

5 486,0

51,4

136,6

308,8

46,3

840,9

9,4

1 220,1

1 274,9

2 141,6

951,3

159,9

277,5

818,2

924,6

4 307,8

1,0

49 798,8

— Strukturne dejavnosti

310,5

463,6

124,9

4 389,5

142,5

3 590,5

5 767,0

2 235,4

475,5

4 531,0

14,7

140,6

191,8

20,8

691,2

16,3

465,0

304,5

1 963,1

2 533,9

93,5

268,0

316,7

308,3

3 023,2

17,5

32 399,3

— Notranje politike

964,3

51,4

162,5

962,7

50,1

142,6

345,5

713,4

82,2

758,8

18,9

62,0

228,5

73,8

123,5

10,1

393,2

210,4

275,3

124,5

76,6

59,9

103,1

294,0

737,4

1 989,2

9 013,7

— Zunanji ukrepi

93,1

0,0

2,3

16,7

0,0

0,9

17,0

10,0

0,6

25,6

5,4

0,0

0,0

0,3

0,3

3,4

4,1

1,3

0,7

0,9

0,0

0,3

1,6

1,8

10,9

4 988,8

5 186,2

— Rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

127,6

127,6

— Predpristopna strategija

12,4

95,2

1,0

18,0

20,8

—

0,2

0,3

—

3,0

3,0

59,9

55,2

0,2

133,5

—

0,3

0,2

394,0

0,3

17,4

69,4

—

0,0

1,2

1 391,2

2 276,7

— Kompenzacije

—

201,9

—

—

3,3

—

—

—

—

—

134,1

3,9

7,2

—

31,9

102,9

—

—

514,3

—

61,0

13,0

—

—

—

—

1 073,5

SKUPAJ

2 336,4

1 310,3

1 455,5

11 953,8

292,3

6 805,2

12 811,0

13 050,8

2 294,7

10 804,4

227,6

403,0

791,5

141,5

1 821,5

142,0

2 082,6

1 791,3

5 289,0

3 610,9

408,4

688,1

1 239,6

1 528,6

8 080,5

8 515,3

99 875,8

2,3 %

1,3 %

1,5 %

12,0 %

0,3 %

6,8 %

12,8 %

13,1 %

2,3 %

10,8 %

0,2 %

0,4 %

0,8 %

0,1 %

1,8 %

0,1 %

2,1 %

1,8 %

5,3 %

3,6 %

0,4 %

0,7 %

1,2 %

1,5 %

8,1 %

8,5 %

100,0 %

| Diagram VII
  Razvoj in poraba odobrenih sredstev za plačila za obdobje 2002–2006, po razdelkih finančne perspektive |
| --- |
| Razdelki finančne perspektive | (v milijonih EUR) |
| | | | | | | | | | | |
| Razdelki | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Razpoložljiva (14) sredstva | Izvršena plačila | Razpoložljiva (14) sredstva | Izvršena plačila | Razpoložljiva (14) sredstva | Izvršena plačila | Razpoložljiva (14) sredstva | Izvršena plačila | Razpoložljiva (14) sredstva | Izvršena plačila |
| — Kmetijstvo | 44 940,0 | 43 520,6 | 45 095,7 | 44 379,2 | 44 308,3 | 43 579,4 | 48 908,0 | 48 465,8 | 50 498,5 | 49 798,8 |
| — Strukturne dejavnosti | 31 603,3 | 23 499,0 | 31 837,8 | 28 527,6 | 34 635,1 | 34 198,3 | 32 838,3 | 32 763,2 | 32 570,6 | 32 399,3 |
| — Notranje politike | 7 956,8 | 6 566,7 | 7 256,8 | 5 671,8 | 8 992,1 | 7 255,2 | 9 753,6 | 7 972,1 | 10 807,8 | 9 013,7 |
| — Zunanji ukrepi | 4 969,8 | 4 423,7 | 4 898,9 | 4 285,8 | 5 098,0 | 4 605,8 | 5 435,4 | 5 013,1 | 5 731,3 | 5 186,2 |
| — Upravni izdatki | 5 856,6 | 5 211,6 | 6 087,1 | 5 305,2 | 6 927,2 | 5 856,4 | 7 301,2 | 6 191,4 | 7 713,0 | 6 699,7 |
| — Rezerve | 651,8 | 170,5 | 363,8 | 147,9 | 442,0 | 181,9 | 346,0 | 140,1 | 386,0 | 127,6 |
| — Predpristopna strategija | 2 600,9 | 1 752,4 | 2 798,5 | 2 239,8 | 3 219,9 | 3 052,9 | 3 546,5 | 2 984,6 | 2 438,0 | 2 276,7 |
| — Kompenzacije | — | — | — | — | 1 409,5 | 1 409,5 | 1 305,0 | 1 305,0 | 1 073,5 | 1 073,5 |
| SKUPAJ | 98 579,3 | 85 144,5 | 98 338,7 | 90 557,5 | 105 032,1 | 100 139,4 | 109 434,0 | 104 835,2 | 111 218,7 | 106 575,5 |

Diagram VII

Razvoj in poraba odobrenih sredstev za plačila za obdobje 2002–2006, po razdelkih finančne perspektive

Razdelki finančne perspektive

(v milijonih EUR)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Razdelki

2002

2003

2004

2005

2006

Razpoložljiva (14) sredstva

Izvršena plačila

Razpoložljiva (14) sredstva

Izvršena plačila

Razpoložljiva (14) sredstva

Izvršena plačila

Razpoložljiva (14) sredstva

Izvršena plačila

Razpoložljiva (14) sredstva

Izvršena plačila

— Kmetijstvo

44 940,0

43 520,6

45 095,7

44 379,2

44 308,3

43 579,4

48 908,0

48 465,8

50 498,5

49 798,8

— Strukturne dejavnosti

31 603,3

23 499,0

31 837,8

28 527,6

34 635,1

34 198,3

32 838,3

32 763,2

32 570,6

32 399,3

— Notranje politike

7 956,8

6 566,7

7 256,8

5 671,8

8 992,1

7 255,2

9 753,6

7 972,1

10 807,8

9 013,7

— Zunanji ukrepi

4 969,8

4 423,7

4 898,9

4 285,8

5 098,0

4 605,8

5 435,4

5 013,1

5 731,3

5 186,2

— Upravni izdatki

5 856,6

5 211,6

6 087,1

5 305,2

6 927,2

5 856,4

7 301,2

6 191,4

7 713,0

6 699,7

— Rezerve

651,8

170,5

363,8

147,9

442,0

181,9

346,0

140,1

386,0

127,6

— Predpristopna strategija

2 600,9

1 752,4

2 798,5

2 239,8

3 219,9

3 052,9

3 546,5

2 984,6

2 438,0

2 276,7

— Kompenzacije

—

—

—

—

1 409,5

1 409,5

1 305,0

1 305,0

1 073,5

1 073,5

SKUPAJ

98 579,3

85 144,5

98 338,7

90 557,5

105 032,1

100 139,4

109 434,0

104 835,2

111 218,7

106 575,5

---

(1)  Prispevek CZ, HU, SK, SI, LU, LT, CY, LV, EE, MT k prihodkom je bil združen.

(2)  Po spremembah proračuna.

(3)  Po spremembah proračuna in transferjih med proračunskimi postavkami.

(4)  Namenski prejemki, sredstva, ki so bila ponovno dana na voljo in prenesena.

(5)  Končna odobrena proračunska sredstva, potem ko so bili upoštevani transferji med proračunskimi postavkami, sredstva, povezana z namenskimi prejemki ali podobna sredstva in sredstva, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta. Zaradi tega so pri nekaterih razdelkih finančne perspektive razpoložljiva sredstva višja od predvidene zgornje meje.

(6)  Skupaj s sredstvi, ki ustrezajo namenskim prejemkom ali podobnim sredstvom.

(7)  Pri oddelku III (Komisija) naslovi (N.) ustrezajo dejavnostim/politikam, kot jih je institucija opredelila za izvrševanje k dejavnostim usmerjenega proračuna (ABB).

(8)  Medinstitucionalni sporazum iz leta 1999 v svoji prilogi določa, da se zgornja meja za to postavko prikaže neto brez prispevkov v sistem pokojninskega zavarovanja do zneska 1 100 milijonov EUR po cenah iz leta 1999 za obdobje 2000–2006. V letu 2006 je to znižanje znašalo 180 milijonov EUR.

(9)  Končna odobrena proračunska sredstva po upoštevanju transferjev med proračunskimi vrsticami, sredstev, povezanih z namenskimi prejemki ali podobnih sredstev in sredstev, prenesenih iz prejšnjega proračunskega leta.

(10)  Pri oddelku III (Komisija) naslovi (N.) ustrezajo dejavnostim/politikam, kot jih je institucija opredelila za izvrševanje k dejavnostim usmerjenega proračuna (ABB).

(11)  Za Združeno kraljestvo se pri bruto znesku lastnih sredstev (17 602,0 milijona EUR) uporablja popravek (5 221,4 milijona EUR). Ta popravek financirajo ostale države članice.

Popravek je bil pripisan samo deležu bruto lastnih sredstev iz naslova DDV in BND v skladu z višino teh sredstev.

(12)  Podatki niso geografsko razčlenjeni glede na plačila državam članicam, ampak glede na odhodke v skladu s podatki iz računalniško podprtega računovodskega sistema Komisije ABAC.

(13)  Zneski, navedeni pod postavko „Tretje države in razno“, zajemajo predvsem odhodke v zvezi s projekti, ki se izvajajo zunaj Unije, in odhodke, pri katerih so udeležene tretje države. Prav tako zajemajo odhodke, ki jih ni bilo mogoče geografsko razčleniti.

(14)  Razpoložljiva sredstva = odobrena sredstva za plačila v proračunskem letu + odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta.

PRILOGA II

Poročila in mnenja, ki jih je Računsko sodišče sprejelo od leta 2002

Računsko sodišče mora v skladu z določbami pogodb pripraviti letno poročilo. Prav tako je po pogodbah in drugi veljavni zakonodaji dolžno pripraviti posebna letna poročila o določenih organih in dejavnostih Skupnosti. Pogodbe Sodišče tudi pooblaščajo, da predloži svoje ugotovitve o posameznih vprašanjih in poda mnenje na zahtevo ene od institucij. V nadaljevanju so navedena poročila in mnenja, ki jih je Sodišče sprejelo od leta 2002.

| Naslov | Objava |
| --- | --- |
| Letna poročila in izjave o zanesljivosti |
| Petindvajseto letno poročilo za proračunsko leto 2001:






  — | Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna |

Naslov

Objava

Letna poročila in izjave o zanesljivosti

Petindvajseto letno poročilo za proračunsko leto 2001:

—

Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna

| — | Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih šestega, sedmega in osmega Evropskega razvojnega sklada |
| --- | --- |

—

Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih šestega, sedmega in osmega Evropskega razvojnega sklada

UL C 295, 28.11.2002

Šestindvajseto letno poročilo za proračunsko leto 2002:

| — | Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna |
| --- | --- |

—

Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna

| — | Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih šestega, sedmega in osmega Evropskega razvojnega sklada |
| --- | --- |

—

Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih šestega, sedmega in osmega Evropskega razvojnega sklada

UL C 286, 28.11.2003

Sedemindvajseto letno poročilo za proračunsko leto 2003:

| — | Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna |
| --- | --- |

—

Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna

| — | Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada |
| --- | --- |

—

Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada

UL C 293, 30.11.2004

Osemindvajseto letno poročilo za proračunsko leto 2004:

| — | Poročilo in izjava o zanesljivosti o izvrševanju splošnega proračuna |
| --- | --- |

—

Poročilo in izjava o zanesljivosti o izvrševanju splošnega proračuna

| — | Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada |
| --- | --- |

—

Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada

UL C 301, 30.11.2005

Devetindvajseto letno poročilo za proračunsko leto 2005:

| — | Poročilo in izjava o zanesljivosti o izvrševanju proračuna |
| --- | --- |

—

Poročilo in izjava o zanesljivosti o izvrševanju proračuna

| — | Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada |
| --- | --- |

—

Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada

UL C 263, 31.10.2006

Trideseto letno poročilo za proračunsko leto 2006:

| — | Poročilo in izjava o zanesljivosti o izvrševanju proračuna |
| --- | --- |

—

Poročilo in izjava o zanesljivosti o izvrševanju proračuna

| — | Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada |
| --- | --- |

—

Poročilo in izjava o zanesljivosti o dejavnostih šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada

Objavljeno v tem UL

Posebna poročila

Prihodki

| — | Posebno poročilo št. 11/2006 o skupnostnem tranzitnem sistemu |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 11/2006 o skupnostnem tranzitnem sistemu

UL C 44, 27.2.2007

Skupna kmetijska politika

| — | Posebno poročilo št. 5/2002 o ekstenzifikacijskih premijah in plačilnih programih v skupni ureditvi trga za goveje meso |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 5/2002 o ekstenzifikacijskih premijah in plačilnih programih v skupni ureditvi trga za goveje meso

UL C 290, 25.11.2002

| — | Posebno poročilo št. 6/2002 o reviziji Komisijinega upravljanja programa EU za podporo oljnicam v EU |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 6/2002 o reviziji Komisijinega upravljanja programa EU za podporo oljnicam v EU

UL C 254, 22.10.2002

| — | Posebno poročilo št. 7/2002 o dobrem finančnem poslovodenju skupne ureditve trga za banane |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 7/2002 o dobrem finančnem poslovodenju skupne ureditve trga za banane

UL C 294, 28.11.2002

| — | Posebno poročilo št. 1/2003 o predfinanciranju izvoznih nadomestil |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 1/2003 o predfinanciranju izvoznih nadomestil

UL C 98, 24.4.2003

| — | Posebno poročilo št. 4/2003 o razvoju podeželja: podpora za območja z omejenimi možnostmi |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 4/2003 o razvoju podeželja: podpora za območja z omejenimi možnostmi

UL C 151, 27.6.2003

| — | Posebno poročilo št. 9/2003 o sistemu za določanje stopnje subvencij za izvoz kmetijskih izdelkov (izvozna nadomestila) |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 9/2003 o sistemu za določanje stopnje subvencij za izvoz kmetijskih izdelkov (izvozna nadomestila)

UL C 211, 5.9.2003

| — | Posebno poročilo št. 12/2003 o dobrem finančnem poslovodenju skupne ureditve trga za posušeno krmo |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 12/2003 o dobrem finančnem poslovodenju skupne ureditve trga za posušeno krmo

UL C 298, 9.12.2003

| — | Posebno poročilo št. 13/2003 o proizvodni podpori za bombaž |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 13/2003 o proizvodni podpori za bombaž

UL C 298, 9.12.2003

| — | Posebno poročilo št. 14/2003 o merjenju dohodka kmetij s strani Komisije (člen 33(1)(b) Pogodbe ES) |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 14/2003 o merjenju dohodka kmetij s strani Komisije (člen 33(1)(b) Pogodbe ES)

UL C 45, 20.2.2004

| — | Posebno poročilo št. 3/2004 o izterjavi nerednih plačil v okviru skupne kmetijske politike |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 3/2004 o izterjavi nerednih plačil v okviru skupne kmetijske politike

UL C 269, 4.11.2004

| — | Posebno poročilo št. 6/2004: Organizacija sistema identifikacije in registracije goveda v Evropski uniji |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 6/2004: Organizacija sistema identifikacije in registracije goveda v Evropski uniji

UL C 29, 4.2.2005

| — | Posebno poročilo št. 7/2004 o skupni ureditvi trga surovega tobaka |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 7/2004 o skupni ureditvi trga surovega tobaka

UL C 41, 17.2.2005

| — | Posebno poročilo št. 8/2004 o tem, kako je Komisija izvajala in nadzirala ukrepe za boj proti slinavki in parkljevki ter o izdatkih, povezanih s temi ukrepi |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 8/2004 o tem, kako je Komisija izvajala in nadzirala ukrepe za boj proti slinavki in parkljevki ter o izdatkih, povezanih s temi ukrepi

UL C 54, 3.3.2005

| — | Posebno poročilo št. 9/2004 o gozdarskih ukrepih v okviru politike razvoja podeželja |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 9/2004 o gozdarskih ukrepih v okviru politike razvoja podeželja

UL C 67, 18.3.2005

| — | Posebno poročilo št. 3/2005 o razvoju podeželja: preverjanje kmetijskih okoljskih odhodkov |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 3/2005 o razvoju podeželja: preverjanje kmetijskih okoljskih odhodkov

UL C 279, 11.11.2005

| — | Posebno poročilo št. 7/2006 o naložbah v razvoj podeželja: Ali uspešno rešujejo težave podeželskih območij? |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 7/2006 o naložbah v razvoj podeželja: Ali uspešno rešujejo težave podeželskih območij?

UL C 282, 20.11.2006

| — | Posebno poročilo št. 8/2006: Uspešna rast? Uspešnost podpore Evropske unije za operativne programe proizvajalcev sadja in zelenjave |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 8/2006: Uspešna rast? Uspešnost podpore Evropske unije za operativne programe proizvajalcev sadja in zelenjave

UL C 282, 20.11.2006

| — | Posebno poročilo št. 4/2007 o fizičnih pregledih in pregledih zamenjave pri pošiljkah, upravičenih do izvoznega nadomestila |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 4/2007 o fizičnih pregledih in pregledih zamenjave pri pošiljkah, upravičenih do izvoznega nadomestila

V objavi

Strukturne politike

| — | Posebno poročilo št. 3/2002 o pobudi Skupnosti „Zaposlovanje – Integra“ |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 3/2002 o pobudi Skupnosti „Zaposlovanje – Integra“

UL C 263, 29.10.2002

| — | Posebno poročilo št. 4/2002 o lokalnih ukrepih za povečanje zaposlenosti |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 4/2002 o lokalnih ukrepih za povečanje zaposlenosti

UL C 263, 29.10.2002

| — | Posebno poročilo št. 7/2003 o izvajanju načrtovanja programa za pomoč za obdobje od leta 2000 do 2006 v okviru strukturnih skladov |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 7/2003 o izvajanju načrtovanja programa za pomoč za obdobje od leta 2000 do 2006 v okviru strukturnih skladov

UL C 174, 23.7.2003

| — | Posebno poročilo št. 4/2004 o načrtovanju programov pobude Skupnosti za transevropsko sodelovanje – Interreg III |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 4/2004 o načrtovanju programov pobude Skupnosti za transevropsko sodelovanje – Interreg III

UL C 303, 7.12.2004

| — | Posebno poročilo št. 1/2006 o prispevku Evropskega socialnega sklada k preprečevanju zgodnje opustitve izobraževanja |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 1/2006 o prispevku Evropskega socialnega sklada k preprečevanju zgodnje opustitve izobraževanja

UL C 99, 26.4.2006

| — | Posebno poročilo št. 10/2006 o naknadnih vrednotenjih programov Ciljev 1 in 3 za obdobje 1994–1999 (strukturni skladi) |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 10/2006 o naknadnih vrednotenjih programov Ciljev 1 in 3 za obdobje 1994–1999 (strukturni skladi)

UL C 302, 12.12.2006

| — | Posebno poročilo št. 1/2007 o izvajanju vmesnih postopkov za strukturne sklade v obdobju 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 1/2007 o izvajanju vmesnih postopkov za strukturne sklade v obdobju 2000–2006

UL C 124, 5.6.2007

Notranje politike vključno z raziskavami

| — | Posebno poročilo št. 2/2002 o akcijskih programih Skupnosti Socrates in Mladi za Evropo |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 2/2002 o akcijskih programih Skupnosti Socrates in Mladi za Evropo

UL C 136, 7.6.2002

| — | Posebno poročilo št. 11/2003 o finančnih instrumentih za okolje (LIFE) |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 11/2003 o finančnih instrumentih za okolje (LIFE)

UL C 292, 2.12.2003

| — | Posebno poročilo št. 1/2004 o upravljanju posrednih dejavnosti RTR v sklopu 5. okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (1998–2002) |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 1/2004 o upravljanju posrednih dejavnosti RTR v sklopu 5. okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (1998–2002)

UL C 99, 23.4.2004

| — | Posebno poročilo št. 6/2005 o vseevropskem prometnem omrežju (TEN-T) |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 6/2005 o vseevropskem prometnem omrežju (TEN-T)

UL C 94, 21.4.2006

| — | Posebno poročilo št. 3/2007 o vodenju Evropskega sklada za begunce (2000–2004) |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 3/2007 o vodenju Evropskega sklada za begunce (2000–2004)

UL C 178, 31.7.2007

Zunanji ukrepi

| — | Posebno poročilo št. 1/2002 o makrofinančni pomoči (MFA) tretjim državam in o sredstvih za strukturno prilagoditev (SAF) v sredozemskih državah |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 1/2002 o makrofinančni pomoči (MFA) tretjim državam in o sredstvih za strukturno prilagoditev (SAF) v sredozemskih državah

UL C 121, 23.5.2002

| — | Posebno poročilo št. 2/2003 o izvajanju politike varne preskrbe s hrano v državah v razvoju, ki se financira iz splošnega proračuna Evropske unije |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 2/2003 o izvajanju politike varne preskrbe s hrano v državah v razvoju, ki se financira iz splošnega proračuna Evropske unije

UL C 93, 17.4.2003

| — | Posebno poročilo št. 8/2003 o izvajanju infrastrukturnih del, ki jih financira Evropski razvojni sklad |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 8/2003 o izvajanju infrastrukturnih del, ki jih financira Evropski razvojni sklad

UL C 181, 31.7.2003

| — | Posebno poročilo št. 10/2003 o učinkovitosti Komisije pri upravljanju razvojne pomoči v Indiji, ki je namenjena revnim in zagotavljanju trajnih koristi |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 10/2003 o učinkovitosti Komisije pri upravljanju razvojne pomoči v Indiji, ki je namenjena revnim in zagotavljanju trajnih koristi

UL C 211, 5.9.2003

| — | Posebno poročilo št. 15/2003 o reviziji programov mikroprojektov, ki jih financira Evropski razvojni sklad |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 15/2003 o reviziji programov mikroprojektov, ki jih financira Evropski razvojni sklad

UL C 63, 11.3.2004

| — | Posebno poročilo št. 10/2004 o dekoncentraciji upravljanja zunanje pomoči ES na delegacije Komisije |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 10/2004 o dekoncentraciji upravljanja zunanje pomoči ES na delegacije Komisije

UL C 72, 22.3.2005

| — | Posebno poročilo št. 2/2005 o proračunski pomoči ERS državam AKP: upravljanje vidika „reforma javnih financ“ s strani Komisije |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 2/2005 o proračunski pomoči ERS državam AKP: upravljanje vidika „reforma javnih financ“ s strani Komisije

UL C 249, 7.10.2005

| — | Posebno poročilo št. 4/2005 o upravljanju gospodarskega sodelovanja z Azijo s strani Komisije |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 4/2005 o upravljanju gospodarskega sodelovanja z Azijo s strani Komisije

UL C 260, 19.10.2005

| — | Posebno poročilo št. 2/2006 o uspešnosti projektov, ki se v Ruski federaciji financirajo iz programa TACIS |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 2/2006 o uspešnosti projektov, ki se v Ruski federaciji financirajo iz programa TACIS

UL C 119, 19.5.2006

| — | Posebno poročilo št. 3/2006 o odzivu humanitarne pomoči Evropske komisije na cunami |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 3/2006 o odzivu humanitarne pomoči Evropske komisije na cunami

UL C 170, 21.7.2006

| — | Posebno poročilo št. 5/2006 o programu MEDA |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 5/2006 o programu MEDA

UL C 200, 24.8.2006

| — | Posebno poročilo št. 6/2006 o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja Komisije |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 6/2006 o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja Komisije

UL C 235, 29.9.2006

| — | Posebno poročilo št. 5/2007 o upravljanju programa CARDS s strani Komisije |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 5/2007 o upravljanju programa CARDS s strani Komisije

V objavi

Predpristopna strategija

| — | Posebno poročilo št. 5/2003 o financiranju okoljskih projektov v državah kandidatkah iz predpristopnih programov PHARE in ISPA |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 5/2003 o financiranju okoljskih projektov v državah kandidatkah iz predpristopnih programov PHARE in ISPA

UL C 167, 17.7.2003

| — | Posebno poročilo št. 6/2003 o tesnem medinstitucionalnem povezovanju za podporo razvoju institucij v državah kandidatkah |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 6/2003 o tesnem medinstitucionalnem povezovanju za podporo razvoju institucij v državah kandidatkah

UL C 167, 17.7.2003

| — | Posebno poročilo št. 2/2004 v zvezi s predpristopno pomočjo – ali je bil Sapard dobro upravljan? |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 2/2004 v zvezi s predpristopno pomočjo – ali je bil Sapard dobro upravljan?

UL C 295, 30.11.2004

| — | Posebno poročilo št. 5/2004 v zvezi s pomočjo iz programa Phare za pripravo držav kandidatk na upravljanje strukturnih skladov |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 5/2004 v zvezi s pomočjo iz programa Phare za pripravo držav kandidatk na upravljanje strukturnih skladov

UL C 15, 20.1.2005

| — | Posebno poročilo št. 4/2006 o naložbenih projektih programa Phare v Bolgariji in Romuniji |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 4/2006 o naložbenih projektih programa Phare v Bolgariji in Romuniji

UL C 174, 26.7.2006

Upravni odhodki

| — | Posebno poročilo št. 3/2003 o sistemu invalidskih pokojnin v evropskih institucijah |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 3/2003 o sistemu invalidskih pokojnin v evropskih institucijah

UL C 109, 7.5.2003

| — | Posebno poročilo št. 1/2005 o upravljanju Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 1/2005 o upravljanju Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)

UL C 202, 18.8.2005

| — | Posebno poročilo št. 5/2005 v zvezi z odhodki za tolmačenje, ki jih imajo Evropski parlament, Komisija in Svet |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 5/2005 v zvezi z odhodki za tolmačenje, ki jih imajo Evropski parlament, Komisija in Svet

UL C 291, 23.11.2005

| — | Posebno poročilo št. 9/2006 o odhodkih Komisije, Evropskega parlamenta in Sveta za prevajanje |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 9/2006 o odhodkih Komisije, Evropskega parlamenta in Sveta za prevajanje

UL C 284, 21.11.2006

| — | Posebno poročilo št. 2/2007 o odhodkih institucij za zgradbe |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 2/2007 o odhodkih institucij za zgradbe

UL C 148, 2.7.2007 in UL C 178, 31.7.2007

Finančni instrumenti in bančne dejavnosti

—

Specifična letna poročila

Računovodski izkazi ESPJ

| — | Poročilo o računovodskih izkazih ESPJ z dne 31. decembra 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih ESPJ z dne 31. decembra 2001

UL C 158, 3.7.2002

| — | Poročilo o računovodskih izkazih ESPJ z dne 23. julija 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih ESPJ z dne 23. julija 2002

UL C 127, 29.5.2003

Letno poročilo ESPJ

| — | Letno poročilo in izjava o zanesljivosti v zvezi z ESPJ za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Letno poročilo in izjava o zanesljivosti v zvezi z ESPJ za proračunsko leto 2001

UL C 302, 5.12.2002

| — | Letno poročilo in izjava o zanesljivosti v zvezi z ESPJ za proračunsko leto, ki se je končalo 23. julija 2002 |
| --- | --- |

—

Letno poročilo in izjava o zanesljivosti v zvezi z ESPJ za proračunsko leto, ki se je končalo 23. julija 2002

UL C 224, 19.9.2003

Agencija za oskrbo Euratom

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Agencije za preskrbo Euratom za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Agencije za preskrbo Euratom za proračunsko leto 2001

Ni objavljeno v UL

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Agencije za preskrbo Euratom za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Agencije za preskrbo Euratom za proračunsko leto 2002

Ni objavljeno v UL

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Agencije za preskrbo Euratom za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Agencije za preskrbo Euratom za proračunsko leto 2003

Ni objavljeno v UL

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Agencije za preskrbo Euratom za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Agencije za preskrbo Euratom za proračunsko leto 2004

Ni objavljeno v UL

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Agencije za preskrbo Euratom za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Agencije za preskrbo Euratom za proračunsko leto 2005

Ni objavljeno v UL

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Agencije za preskrbo Euratom za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Agencije za preskrbo Euratom za proračunsko leto 2006

Ni objavljeno v UL

Skupni evropski projekt JET

| — | Poročilo o finančnem poročilu javnega zavoda Skupnega evropskega projekta JET za leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o finančnem poročilu javnega zavoda Skupnega evropskega projekta JET za leto 2001

Ni objavljeno v UL

Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound, Dublin)

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2001

UL C 326, 27.12.2002

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2002

UL C 319, 30.12.2003

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2003

UL C 324, 30.12.2004

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop, Solun)

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2001

UL C 326, 27.12.2002

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2002

UL C 319, 30.12.2003

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2003

UL C 324, 30.12.2004

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropske šole

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropskih šol za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropskih šol za proračunsko leto 2001

Ni objavljeno v UL

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropskih šol za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropskih šol za proračunsko leto 2002

Ni objavljeno v UL

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskih šol za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskih šol za proračunsko leto 2003

Ni objavljeno v UL

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskih šol za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskih šol za proračunsko leto 2004

Ni objavljeno v UL

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskih šol za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskih šol za proračunsko leto 2005

Ni objavljeno v UL

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskih šol za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskih šol za proračunsko leto 2006

Ni objavljeno v UL

Evropska centralna banka (ECB, Frankfurt)

| — | Poročilo o reviziji učinkovitosti upravljanja Evropske centralne banke za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o reviziji učinkovitosti upravljanja Evropske centralne banke za proračunsko leto 2001

UL C 259, 25.10.2002

| — | Poročilo o reviziji učinkovitosti upravljanja Evropske centralne banke za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o reviziji učinkovitosti upravljanja Evropske centralne banke za proračunsko leto 2002

UL C 45, 20.2.2004

| — | Poročilo o reviziji učinkovitosti upravljanja Evropske centralne banke za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o reviziji učinkovitosti upravljanja Evropske centralne banke za proračunsko leto 2003

UL C 286, 23.11.2004

| — | Poročilo o reviziji učinkovitosti upravljanja Evropske centralne banke za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o reviziji učinkovitosti upravljanja Evropske centralne banke za proračunsko leto 2004

UL C 119, 19.5.2006

Upravljanje „schengenskih pogodb“

| — | Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih v zvezi z upravljanjem pogodb s strani generalnega sekretarja/visokega predstavnika Sveta, ki jih je ta sklenil v imenu nekaterih držav članic in se nanašajo na namestitev in delovanje strežnika za pomoč uporabnikom pri upravni enoti in omrežja Sirene, II. faza („schengenske pogodbe“) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2001 |
| --- | --- |

—

Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih v zvezi z upravljanjem pogodb s strani generalnega sekretarja/visokega predstavnika Sveta, ki jih je ta sklenil v imenu nekaterih držav članic in se nanašajo na namestitev in delovanje strežnika za pomoč uporabnikom pri upravni enoti in omrežja Sirene, II. faza („schengenske pogodbe“) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2001

Ni objavljeno v UL

| — | Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih, ki se nanašajo na „schengenske pogodbe“, za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih, ki se nanašajo na „schengenske pogodbe“, za proračunsko leto 2002

Ni objavljeno v UL

Upravljanje „pogodb Sisnet“

| — | Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih v zvezi z upravljanjem pogodb s strani generalnega sekretarja/visokega predstavnika Sveta, ki jih je ta sklenil v imenu nekaterih držav članic in se nanašajo na namestitev in delovanje komunikacijske infrastrukture za okolje Schengen, imenovane „Sisnet“, za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2001 |
| --- | --- |

—

Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih v zvezi z upravljanjem pogodb s strani generalnega sekretarja/visokega predstavnika Sveta, ki jih je ta sklenil v imenu nekaterih držav članic in se nanašajo na namestitev in delovanje komunikacijske infrastrukture za okolje Schengen, imenovane „Sisnet“, za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2001

Ni objavljeno v UL

| — | Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih v zvezi s sistemom „Sisnet“ za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih v zvezi s sistemom „Sisnet“ za proračunsko leto 2002

Ni objavljeno v UL

| — | Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih v zvezi s sistemom „Sisnet“ za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih v zvezi s sistemom „Sisnet“ za proračunsko leto 2003

Ni objavljeno v UL

| — | Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih v zvezi s sistemom „Sisnet“ za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih v zvezi s sistemom „Sisnet“ za proračunsko leto 2004

Ni objavljeno v UL

| — | Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih v zvezi s sistemom „Sisnet“ za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih v zvezi s sistemom „Sisnet“ za proračunsko leto 2005

Ni objavljeno v UL

| — | Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih v zvezi s sistemom „Sisnet“ za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Specifično letno poročilo o računovodskih izkazih v zvezi s sistemom „Sisnet“ za proračunsko leto 2006

Ni objavljeno v UL

Urad Skupnosti za rastlinske sorte (CPVO, Angers)

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2001

UL C 326, 27.12.2002

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2002

UL C 319, 30.12.2003

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2003

UL C 324, 30.12.2004

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2006

V objavi

Urad za usklajevanje na notranjem trgu (OHMI, Alicante)

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2001

UL C 326, 27.12.2002

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2002

UL C 319, 30.12.2003

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2003

UL C 324, 30.12.2004

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA, Bilbao)

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2001

UL C 326, 27.12.2002

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2002

UL C 319, 30.12.2003

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2003

UL C 324, 30.12.2004

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropska agencija za okolje (EEA, København)

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2001

UL C 326, 27.12.2002

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2002

UL C 319, 30.12.2003

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2003

UL C 324, 30.12.2004

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA, Lizbona)

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2001

UL C 326, 27.12.2002

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2002

UL C 319, 30.12.2003

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2003

UL C 324, 30.12.2004

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropska agencija za zdravila (EMEA, London)

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za vrednotenje zdravil za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za vrednotenje zdravil za proračunsko leto 2001

UL C 326, 27.12.2002

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za vrednotenje zdravil za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za vrednotenje zdravil za proračunsko leto 2002

UL C 319, 30.12.2003

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za vrednotenje zdravil za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za vrednotenje zdravil za proračunsko leto 2003

UL C 324, 30.12.2004

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2006

V objavi

Prevajalski center za organe Evropske unije (CDT, Luxembourg)

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2001

UL C 326, 27.12.2002

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2002

UL C 319, 30.12.2003

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2003

UL C 324, 30.12.2004

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropska funadcija za usposabljanje (ETF, Torino)

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2001

UL C 326, 27.12.2002

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2002

UL C 319, 30.12.2003

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2003

UL C 324, 30.12.2004

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2006

V objavi

Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA, Dunaj) Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2001

UL C 326, 27.12.2002

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2002

UL C 319, 30.12.2003

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2003

UL C 324, 30.12.2004

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropska agencija za obnovo (EAR, Solun)

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2001 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2001

UL C 326, 27.12.2002

| — | Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2002

UL C 319, 30.12.2003

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2003

UL C 41, 17.2.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA, Lizbona)

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2003

UL C 324, 30.12.2004

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA, Köln)

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2003

UL C 324, 30.12.2004

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropska agencija za varnost hrane (EFSA, Parma)

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2003

UL C 324, 30.12.2004

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2006

V objavi

Eurojust

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Eurojusta za proračunsko leto 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Eurojusta za proračunsko leto 2002

UL C 319, 30.12.2003

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Eurojusta za proračunsko leto 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Eurojusta za proračunsko leto 2003

UL C 324, 30.12.2004

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Eurojusta za proračunsko leto 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Eurojusta za proračunsko leto 2004

UL C 332, 28.12.2005

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Eurojusta za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Eurojusta za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Eurojusta za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Eurojusta za proračunsko leto 2006

V objavi

Konvencija

| — | Poročilo v zvezi z računovodskimi izkazi, ki jih je sestavil generalni sekretar Konvencije o prihodnosti Evropske unije, za obdobje od 21. februarja 2002 do 31. decembra 2002 |
| --- | --- |

—

Poročilo v zvezi z računovodskimi izkazi, ki jih je sestavil generalni sekretar Konvencije o prihodnosti Evropske unije, za obdobje od 21. februarja 2002 do 31. decembra 2002

UL C 122, 22.5.2003

| — | Poročilo v zvezi z računovodskimi izkazi, ki jih je sestavil generalni sekretar Konvencije o prihodnosti Evropske unije za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo v zvezi z računovodskimi izkazi, ki jih je sestavil generalni sekretar Konvencije o prihodnosti Evropske unije za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2003

UL C 157, 14.6.2004

Skupno podjetje Galileo (Bruselj)

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih skupnega podjetja Galileo za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2003 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih skupnega podjetja Galileo za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2003

Ni objavljeno v UL

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih skupnega podjetja Galileo za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2004 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih skupnega podjetja Galileo za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2004

Ni objavljeno v UL

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih skupnega podjetja Galileo za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih skupnega podjetja Galileo za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2005

Ni objavljeno v UL

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih skupnega podjetja Galileo za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih skupnega podjetja Galileo za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2006

Ni objavljeno v UL

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA, Iraklion)

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC, Stockholm)

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni za proračunsko leto 2005 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni za proračunsko leto 2005

UL C 312, 19.12.2006

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropski nadzorni organ GNSS (EGSA, Bruselj)

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega nadzornega organa GNSS za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropskega nadzornega organa GNSS za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropska železniška agencija (ERA, Valenciennes)

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropska policijska akademija (CEPOL, Bramshill)

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2006

V objavi

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic (FRONTEX, Varšava)

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2006

V objavi

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo (EACEA, Bruselj)

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo za proračunsko leto 2006

V objavi

Izvajalska agencija za inteligentno energijo (IEEA, Bruselj)

| — | Poročilo o letnih računovodskih izkazih Izvajalske agencije za inteligentno energijo za proračunsko leto 2006 |
| --- | --- |

—

Poročilo o letnih računovodskih izkazih Izvajalske agencije za inteligentno energijo za proračunsko leto 2006

V objavi

Mnenja

| — | Mnenje št. 1/2002 o predlogu spremembe finančne uredbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (OHMI, Alicante) |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 1/2002 o predlogu spremembe finančne uredbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (OHMI, Alicante)

Ni objavljeno v UL

| — | Mnenje št. 2/2002 o spremenjenem predlogu uredbe Sveta o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 2/2002 o spremenjenem predlogu uredbe Sveta o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

UL C 92, 17.4.2002

| — | Mnenje št. 3/2002 o predlogu finančne uredbe, ki se uporablja za proračun Eurojusta |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 3/2002 o predlogu finančne uredbe, ki se uporablja za proračun Eurojusta

Ni objavljeno v UL

| — | Mnenje št. 4/2002 o spremenjenem predlogu uredbe Sveta za spremembo Uredbe (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o posebnih pravicah in imunitetah Skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 4/2002 o spremenjenem predlogu uredbe Sveta za spremembo Uredbe (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o posebnih pravicah in imunitetah Skupnosti

UL C 225, 20.9.2002

| — | Mnenje št. 5/2002 o predlogu uredbe Sveta za uvedbo posebnih ukrepov za prenehanje zaposlitve uradnikom Komisije Evropskih skupnosti v okviru reforme Komisije |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 5/2002 o predlogu uredbe Sveta za uvedbo posebnih ukrepov za prenehanje zaposlitve uradnikom Komisije Evropskih skupnosti v okviru reforme Komisije

UL C 236, 1.10.2002

| — | Mnenje št. 6/2002 o predlogu uredbe Sveta o uvedbi posebnih ukrepov za prenehanje zaposlitve uradnikom generalnega sekretariata Sveta Evropske unije |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 6/2002 o predlogu uredbe Sveta o uvedbi posebnih ukrepov za prenehanje zaposlitve uradnikom generalnega sekretariata Sveta Evropske unije

UL C 236, 1.10.2002

| — | Mnenje št. 7/2002 o spremenjenem predlogu uredbe Sveta o uvedbi posebnih ukrepov za prenehanje zaposlitve uradnikom Evropskega parlamenta in začasnemu osebju v poslanskih skupinah |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 7/2002 o spremenjenem predlogu uredbe Sveta o uvedbi posebnih ukrepov za prenehanje zaposlitve uradnikom Evropskega parlamenta in začasnemu osebju v poslanskih skupinah

UL C 236, 1.10.2002

| — | Mnenje št. 8/2002 o predlogu spremembe finančne uredbe, ki se uporablja za proračun Evropske agencije za obnovo |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 8/2002 o predlogu spremembe finančne uredbe, ki se uporablja za proračun Evropske agencije za obnovo

Ni objavljeno v UL

| — | Mnenje št. 9/2002 o financiranju skupne kmetijske politike |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 9/2002 o financiranju skupne kmetijske politike

UL C 285, 21.11.2002

| — | Mnenje št. 10/2002 o predlogu Komisije za spremembo ustanovnih aktov organov Skupnosti zaradi sprejetja nove Finančne uredbe |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 10/2002 o predlogu Komisije za spremembo ustanovnih aktov organov Skupnosti zaradi sprejetja nove Finančne uredbe

UL C 285, 21.11.2002

| — | Mnenje št. 11/2002 o osnutku uredbe Komisije o okvirni finančni uredbi za organe, določene v členu 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 11/2002 o osnutku uredbe Komisije o okvirni finančni uredbi za organe, določene v členu 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

UL C 12, 17.1.2003

| — | Mnenje št. 12/2002 o predlogu uredbe Sveta o finančni uredbi za deveti Evropski razvojni sklad iz partnerskega sporazuma med AKP in EU, ki je bil podpisan 23. junija 2000 v Kotonovu |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 12/2002 o predlogu uredbe Sveta o finančni uredbi za deveti Evropski razvojni sklad iz partnerskega sporazuma med AKP in EU, ki je bil podpisan 23. junija 2000 v Kotonovu

UL C 12, 17.1.2003

| — | Mnenje št. 13/2002 o osnutku uredbe Komisije, ki določa podrobna pravila za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 13/2002 o osnutku uredbe Komisije, ki določa podrobna pravila za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

UL C 12, 17.1.2003

| — | Mnenje št. 14/2002 o predlogu uredbe Sveta o spremembi kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev teh Skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 14/2002 o predlogu uredbe Sveta o spremembi kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev teh Skupnosti

UL C 21, 28.1.2003

| — | Mnenje št. 1/2003 o predlogu uredbe za proračunski odbor Urada za harmonizacijo na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) o finančnih določbah, ki se uporabljajo za Urad („finančna uredba“) |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 1/2003 o predlogu uredbe za proračunski odbor Urada za harmonizacijo na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) o finančnih določbah, ki se uporabljajo za Urad („finančna uredba“)

Ni objavljeno v UL

| — | Mnenje št. 2/2003 o predlogu uredbe upravnega sveta Urada Skupnosti za rastlinske sorte o finančnih določbah, ki se uporabljajo za Urad („finančna uredba“) |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 2/2003 o predlogu uredbe upravnega sveta Urada Skupnosti za rastlinske sorte o finančnih določbah, ki se uporabljajo za Urad („finančna uredba“)

Ni objavljeno v UL

| — | Mnenje št. 3/2003 o osnutku finančne uredbe Evropske agencije za varnost hrane |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 3/2003 o osnutku finančne uredbe Evropske agencije za varnost hrane

Ni objavljeno v UL

| — | Mnenje št. 4/2003 o osnutku finančne uredbe Prevajalskega centra za organe Evropske unije |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 4/2003 o osnutku finančne uredbe Prevajalskega centra za organe Evropske unije

Ni objavljeno v UL

| — | Mnenje št. 5/2003 o predlogu uredbe Sveta, ki ob pristopu Cipra, Republike Češke, Estonije, Madžarske, Latvije, Litve, Malte, Poljske, Slovaške in Slovenije uvaja posebne začasne ukrepe za zaposlovanje uradnikov Evropskih Skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 5/2003 o predlogu uredbe Sveta, ki ob pristopu Cipra, Republike Češke, Estonije, Madžarske, Latvije, Litve, Malte, Poljske, Slovaške in Slovenije uvaja posebne začasne ukrepe za zaposlovanje uradnikov Evropskih Skupnosti

UL C 224, 19.9.2003

| — | Mnenje št. 6/2003 o osnutku finančne uredbe Evropske agencije za vrednotenje zdravil |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 6/2003 o osnutku finančne uredbe Evropske agencije za vrednotenje zdravil

Ni objavljeno v UL

| — | Mnenje št. 7/2003 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 o izvajanju Sklepa 2000/597/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 7/2003 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 o izvajanju Sklepa 2000/597/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti

UL C 318, 30.12.2003

| — | Mnenje št. 8/2003 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 8/2003 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Skupnosti

UL C 318, 30.12.2003

| — | Mnenje št. 9/2003 o osnutku uredbe Komisije o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 9/2003 o osnutku uredbe Komisije o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti

UL C 19, 23.1.2004

| — | Mnenje št. 10/2003 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 10/2003 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe

UL C 19, 23.1.2004

| — | Mnenje št. 1/2004 o spremenjenem predlogu uredbe Sveta za spremembo kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev teh Skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 1/2004 o spremenjenem predlogu uredbe Sveta za spremembo kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev teh Skupnosti

UL C 75, 24.3.2004

| — | Mnenje št. 2/2004 o modelu „enotne revizije“ (in predlogu za okvir notranje kontrole Skupnosti) |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 2/2004 o modelu „enotne revizije“ (in predlogu za okvir notranje kontrole Skupnosti)

UL C 107, 30.4.2004

| — | Mnenje št. 1/2005 o predlogu za uredbo Sveta o financiranju skupne kmetijske politike |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 1/2005 o predlogu za uredbo Sveta o financiranju skupne kmetijske politike

UL C 121, 20.5.2005 in UL C 167, 7.7.2005

| — | Mnenje št. 2/2005 o predlogu za Uredbo Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 2/2005 o predlogu za Uredbo Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu

UL C 121, 20.5.2005

| — | Mnenje št. 3/2005 o osnutku Uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 3/2005 o osnutku Uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

UL C 124, 23.5.2005

| — | Mnenje št. 4/2005 o predlogu za sklep Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti in o predlogu uredbe Sveta o izvedbenih ukrepih za popravek proračunskih neravnovesij v skladu s členoma 4 in 5 Sklepa Sveta z dne (...) o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 4/2005 o predlogu za sklep Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti in o predlogu uredbe Sveta o izvedbenih ukrepih za popravek proračunskih neravnovesij v skladu s členoma 4 in 5 Sklepa Sveta z dne (...) o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti

UL C 167, 7.7.2005

| — | Mnenje št. 5/2005 o osnutku spremembe finančne uredbe Urada Skupnosti za rastlinske sorte, ki ga je upravni svet Urada sprejel dne 16. septembra 2004 |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 5/2005 o osnutku spremembe finančne uredbe Urada Skupnosti za rastlinske sorte, ki ga je upravni svet Urada sprejel dne 16. septembra 2004

Ni objavljeno v UL

| — | Mnenje št. 6/2005 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (ES) št. 1073/1999 in (Euratom) št. 1074/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 6/2005 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (ES) št. 1073/1999 in (Euratom) št. 1074/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

UL C 202, 18.8.2005

| — | Mnenje št. 7/2005 o osnutku Uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 1653/2004 v zvezi z delovnimi mesti računovodij v izvajalskih organizacijah |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 7/2005 o osnutku Uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 1653/2004 v zvezi z delovnimi mesti računovodij v izvajalskih organizacijah

UL C 249, 7.10.2005

| — | Mnenje št. 8/2005 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi oblikami nezakonitega ravnanja |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 8/2005 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi oblikami nezakonitega ravnanja

UL C 313, 9.12.2005

| — | Mnenje št. 9/2005 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (COM(2005) 130 konč.) |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 9/2005 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (COM(2005) 130 konč.)

UL C 313, 9.12.2005

| — | Mnenje št. 10/2005 o osnutku Uredbe Sveta, ki spreminja Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 10/2005 o osnutku Uredbe Sveta, ki spreminja Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

UL C 13, 18.1.2006

| — | Mnenje št. 11/2005 o osnutku Uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 11/2005 o osnutku Uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

UL C 13, 18.1.2006

| — | Mnenje št. 1/2006 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007 do 2013) |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 1/2006 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007 do 2013)

UL C 203, 25.8.2006

| — | Mnenje št. 2/2006 o predlogu za Sklep Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 2/2006 o predlogu za Sklep Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti

UL C 203, 25.8.2006

| — | Mnenje št. 3/2006 o predlogu uredbe Sveta o uvedbi posebnih začasnih ukrepov za zaposlovanje uradnikov Evropskih skupnosti zaradi pristopa Bolgarije in Romunije |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 3/2006 o predlogu uredbe Sveta o uvedbi posebnih začasnih ukrepov za zaposlovanje uradnikov Evropskih skupnosti zaradi pristopa Bolgarije in Romunije

UL C 273, 9.11.2006

| — | Mnenje št. 4/2006 o osnutku uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 4/2006 o osnutku uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

UL C 273, 9.11.2006

| — | Mnenje št. 5/2006 o predlogu spremembe finančne uredbe za Evropske šole |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 5/2006 o predlogu spremembe finančne uredbe za Evropske šole

Ni objavljeno v UL

| — | Mnenje št. 6/2006 o predlogu za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah in podaljšanju Sklepa št. 804/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o delovnem programu Skupnosti za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Skupnosti („program Herkul II“) |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 6/2006 o predlogu za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah in podaljšanju Sklepa št. 804/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o delovnem programu Skupnosti za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Skupnosti („program Herkul II“)

UL C 302, 12.12.2006

| — | Mnenje št. 7/2006 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 7/2006 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

UL C 8, 12.1.2007

| — | Mnenje št. 8/2006 o predlogu uredbe Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2040/2000 o proračunski disciplini |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 8/2006 o predlogu uredbe Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2040/2000 o proračunski disciplini

UL C 8, 12.1.2007

| — | Mnenje št. 1/2007 o osnutku uredbe Komisije (ES, Euratom) o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 1/2007 o osnutku uredbe Komisije (ES, Euratom) o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

UL C 46, 28.2.2007

| — | Mnenje št. 2/2007 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Finančne uredbe v zvezi z 9. Evropskim razvojnim skladom |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 2/2007 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Finančne uredbe v zvezi z 9. Evropskim razvojnim skladom

UL C 101, 4.5.2007

| — | Mnenje št. 3/2007 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 3/2007 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje

UL C 101, 4.5.2007

| — | Mnenje št. 4/2007 o osnutku uredbe Komisije (ES) o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 4/2007 o osnutku uredbe Komisije (ES) o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti

UL C 216, 14.9.2007

| — | Mnenje št. 5/2007 o predlogu uredbe Sveta o finančni uredbi, ki se uporablja za Agencijo za oskrbo (Euratom) |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 5/2007 o predlogu uredbe Sveta o finančni uredbi, ki se uporablja za Agencijo za oskrbo (Euratom)

Ni objavljeno v UL

| — | Mnenje št. 6/2007 o letnih povzetkih držav članic, „nacionalnih izjavah“ držav članic in revizijskem delu nacionalnih revizijskih organov v zvezi s sredstvi EU |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 6/2007 o letnih povzetkih držav članic, „nacionalnih izjavah“ držav članic in revizijskem delu nacionalnih revizijskih organov v zvezi s sredstvi EU

UL C 216, 14.9.2007

---