# Euroopa Liidu C 63/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 63 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik26. veebruar 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 63

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik26. veebruar 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 63/01 | Euro vahetuskurss — 25. veebruar 2020 | 1 |
| 2020/C 63/02 | Komisjoni otsuse vastuvõtmine muudetud siseriikliku üleminekukava kohta, millest Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik teatas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) artikliga 32 | 2 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 63/01

Euro vahetuskurss — 25. veebruar 2020

1

2020/C 63/02

Komisjoni otsuse vastuvõtmine muudetud siseriikliku üleminekukava kohta, millest Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik teatas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) artikliga 32

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 63/03 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9724 — Generali/UIR/Zaragoza) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 3 |
| 2020/C 63/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9547 — Johnson & Johnson/Tachosil) (
  1
  ) | 5 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 63/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine | 6 |
| 2020/C 63/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine | 17 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 63/03

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9724 — Generali/UIR/Zaragoza) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

3

2020/C 63/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9547 — Johnson & Johnson/Tachosil) (
  1
  )

1

5

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 63/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

6

2020/C 63/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

17

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| | Konkursikutse 2020 – EAC/A02/2019 – Programm Erasmus+, parandus ( ELT C 373, 5.11.2019 ) | 29 |

Parandused

Konkursikutse 2020 – EAC/A02/2019 – Programm Erasmus+, parandus ( ELT C 373, 5.11.2019 )

( ELT C 373, 5.11.2019 )

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 26.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/1

---

Euro vahetuskurss (1)

25. veebruar 2020

(2020/C 63/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0840 |
| JPY | Jaapani jeen | 119,92 |
| DKK | Taani kroon | 7,4701 |
| GBP | Inglise nael | 0,83630 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5688 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0605 |
| ISK | Islandi kroon | 139,30 |
| NOK | Norra kroon | 10,1600 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,226 |
| HUF | Ungari forint | 337,41 |
| PLN | Poola zlott | 4,3012 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8098 |
| TRY | Türgi liir | 6,6688 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6442 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4403 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4445 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7160 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5166 |
| KRW | Korea vonn | 1 315,68 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,4649 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6045 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4567 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 094,70 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5886 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,360 |
| RUB | Vene rubla | 70,7943 |
| THB | Tai baat | 34,390 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,7569 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,6185 |
| INR | India ruupia | 77,7240 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0840

JPY

Jaapani jeen

119,92

DKK

Taani kroon

7,4701

GBP

Inglise nael

0,83630

SEK

Rootsi kroon

10,5688

CHF

Šveitsi frank

1,0605

ISK

Islandi kroon

139,30

NOK

Norra kroon

10,1600

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,226

HUF

Ungari forint

337,41

PLN

Poola zlott

4,3012

RON

Rumeenia leu

4,8098

TRY

Türgi liir

6,6688

AUD

Austraalia dollar

1,6442

CAD

Kanada dollar

1,4403

HKD

Hongkongi dollar

8,4445

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7160

SGD

Singapuri dollar

1,5166

KRW

Korea vonn

1 315,68

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,4649

CNY

Hiina jüaan

7,6045

HRK

Horvaatia kuna

7,4567

IDR

Indoneesia ruupia

15 094,70

MYR

Malaisia ringit

4,5886

PHP

Filipiini peeso

55,360

RUB

Vene rubla

70,7943

THB

Tai baat

34,390

BRL

Brasiilia reaal

4,7569

MXN

Mehhiko peeso

20,6185

INR

India ruupia

77,7240

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 26.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/2

---

Komisjoni otsuse vastuvõtmine muudetud siseriikliku üleminekukava kohta, millest Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik teatas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) artikliga 32

(2020/C 63/02)

Komisjon võttis 21. veebruaril 2020 vastu otsuse C(2020) 43 muudetud siseriikliku üleminekukava kohta, millest Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik teatas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) (1) artikliga 32.

Kõnealune dokument on kättesaadav veebisaidil: https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/9f54e7e7-c224-4ad1-9f92-6179ebe64f97?p=1&n=10&sort=modified_DESC

---

(1)  ELT L 334, 17.12.2010, lk 17.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 26.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/3

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9724 — Generali/UIR/Zaragoza)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 63/03)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Generali Shopping Centre Fund S.C.S. SICAV-SIF („GSCF“, Luksemburg), mis kuulub gruppi Assicurazioni Generali S.p.A. („Generali“, Itaalia), |
| --- | --- |

—

Generali Shopping Centre Fund S.C.S. SICAV-SIF („GSCF“, Luksemburg), mis kuulub gruppi Assicurazioni Generali S.p.A. („Generali“, Itaalia),

| — | Union Investment Real Estate GmbH („UIR“, Saksamaa), mis kuulub gruppi DZ Bank AG („DZ Bank“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Union Investment Real Estate GmbH („UIR“, Saksamaa), mis kuulub gruppi DZ Bank AG („DZ Bank“, Saksamaa),

| — | Zaragoza Properties SOCIMI, S.A. („Zaragoza“, Hispaania). |
| --- | --- |

—

Zaragoza Properties SOCIMI, S.A. („Zaragoza“, Hispaania).

GSCF ja UIR omandavad Zaragoza üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | GSCF: 2019. aastal asutatud investeerimisfond, mis keskendub eelkõige jaemüügisektori kaubanduskeskustesse investeerimisele ja nende haldamisele Euroopa mandriosas ning kuulub kindlustus- ja finantssektoris tegutsevasse rahvusvahelisse Generali gruppi; |
| --- | --- |

—

GSCF: 2019. aastal asutatud investeerimisfond, mis keskendub eelkõige jaemüügisektori kaubanduskeskustesse investeerimisele ja nende haldamisele Euroopa mandriosas ning kuulub kindlustus- ja finantssektoris tegutsevasse rahvusvahelisse Generali gruppi;

| — | UIR: kinnisvarainvesteeringutega tegelev ettevõtja, kes on spetsialiseerunud era- ja institutsionaalsetele investoritele mõeldud kinnisvarafondidele Euroopas, Ameerikas, Aasias ja Austraalias. UIR on ettevõtja DZ Bank investeeringutega tegeleva tütarettevõtja Union Asset Management Holding AG (Saksamaa) tütarettevõtja; |
| --- | --- |

—

UIR: kinnisvarainvesteeringutega tegelev ettevõtja, kes on spetsialiseerunud era- ja institutsionaalsetele investoritele mõeldud kinnisvarafondidele Euroopas, Ameerikas, Aasias ja Austraalias. UIR on ettevõtja DZ Bank investeeringutega tegeleva tütarettevõtja Union Asset Management Holding AG (Saksamaa) tütarettevõtja;

| — | Zaragoza: kinnisvara, eelkõige Hispaanias Aragónis Zaragozas asuva Puerto Venecia kaubanduskeskuse ja jaepargi omamine, haldamine ja rentimine. |
| --- | --- |

—

Zaragoza: kinnisvara, eelkõige Hispaanias Aragónis Zaragozas asuva Puerto Venecia kaubanduskeskuse ja jaepargi omamine, haldamine ja rentimine.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9724 — Generali/UIR/Zaragoza

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 26.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9547 — Johnson & Johnson/Tachosil)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 63/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Johnson & Johnson („J&J“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Johnson & Johnson („J&J“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Topaz Investment AS („Topaz“, Norra), mis on täielikult Takeda Pharmaceuticals International AG omandis olev tütarettevõtja ja mis omakorda kuulub ettevõtjale Takeda Pharmaceutical Company Limited (Jaapan). |
| --- | --- |

—

Topaz Investment AS („Topaz“, Norra), mis on täielikult Takeda Pharmaceuticals International AG omandis olev tütarettevõtja ja mis omakorda kuulub ettevõtjale Takeda Pharmaceutical Company Limited (Jaapan).

J&J omandab Topazi üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ja varade ostu teel.

Saksamaa konkurentsiameti taotlusel on koondumisasi vastavalt ühinemismääruse artikli 22 lõikele 3 üle antud komisjonile. Üleandmist toetasid ka Hispaania, Prantsusmaa, Austria, Soome ja Norra.

2.

| — | J&J: üleilmne kontsern, mille tegevus on jaotatud kolme ärisegmenti: tarbekaubad, ravimid ja meditsiiniseadmed; |
| --- | --- |

—

J&J: üleilmne kontsern, mille tegevus on jaotatud kolme ärisegmenti: tarbekaubad, ravimid ja meditsiiniseadmed;

| — | Topaz: ettevõtja, kellele kuulub suurim osa hemostaatilise plaastriga TachoSil (ja selle eelkäijatega) seotud õigustest, varadest ja kohustustest. |
| --- | --- |

—

Topaz: ettevõtja, kellele kuulub suurim osa hemostaatilise plaastriga TachoSil (ja selle eelkäijatega) seotud õigustest, varadest ja kohustustest.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9547 – Johnson & Johnson/Tachosil

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 26.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/6

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2020/C 63/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artikliga 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„Terrazze Retiche di Sondrio“

PGI-IT-A1352-AM02

Taotluse esitamise kuupäev: 24. juuli 2017

1.   Muutmise suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Iga muudatuse kirjeldus ja muutmise põhjused

2.1.   Nimetuse muutmine

Kirjeldus: nimetus „Terrazze Retiche di Sondrio“ muudetakse nimetuseks „Alpi Retiche“.

Põhjused: taotluse eesmärk on võimaldada omamaistel ja eelkõige rahvusvahelistel tarbijatel veini tootmispiirkonda lihtsalt tuvastada ning osutada veinipiirkonna mägisele reljeefile, nimetades täpse Alpide piirkonna. Tüüpilise geograafilise tähisega „Alpi Retiche“ veine on aastasadu kindlalt seostatud eespool nimetatud Alpide Reetia piirkonnaga. Nõlvade geoloogilised ja morfoloogilised iseärasused ning mullastik ja kliima loovad piirkonnas viinamarjade kasvatamiseks soodsad keskkonnatingimused. Reetia Alpid kaitsevad Valtellinat külmade põhjatuulte eest ja lõuna suunas laskuvatele terrassidele paistab päike keskmiselt enam kui 1 900 tundi aastas, mis on tavaline üksnes tunduvalt lõuna pool asuvates piirkondades. Reetia nõlvadele paistab päike kogu päeva vältel peaaegu katkematult, tagades ideaalse kliima viinapuudele, mis kasvatavad oivalisi viinamarju. Mullakiht on õhuke ja enamasti (ligikaudu 70 % ulatuses) liivane, kuid viinamarjakasvatajate mördita püstitavate kiviaedade rajamise tehnika on võimaldanud Reetia piirkonna mulda kõige paremini ära kasutada ja selle väga tootlikuks muuta.

Nimetust muudetakse kõikides spetsifikaadi artiklites ning ka koonddokumendi punktides 1.1, 1.4, 1.5, 1.6 ja 1.8.

2.2.   Vahuveini kategooria lisamine

Kirjeldus: muudatusega lisatakse valget ja roosat vahuveini hõlmav kategooria. Vahuveini valmistatakse traditsioonilisel meetodil.

Põhjused: juba 1970. aastatel valmistati mitmes kohalikus istanduses vahuveini peamisest Valtellinas kasvatatavast viinamarjasordist „Nebbiolo“, lisades oma äranägemisel muid sorte. Tüüpilise geograafilise tähisega veinidele nimetatud kategooria lisamise taotluse eesmärk on väärtustada toodet, millel on tugev side tootmispiirkonnaga ja viinamarjasordiga, mille kasvatamisel on selles veinipiirkonnas suur potentsiaal. Just vahuveinide tootmisel on kasu suurest päevase ja öise temperatuuri vahest, mis esineb peamiselt saagikoristuse ajal. Temperatuuride erinevus soodustab ka piirkonnale iseloomuliku lõhna ja maitse kujunemist, sest aitab tagada viinamarjades suhkrute ja hapete tasakaalu, mis on omasem kõrgemal mägedes asuvatele viinamarjaistandustele. Seetõttu on vahuveini hakanud valmistama üha enam istandusi.

Muudetakse tootespetsifikaadi artikleid 1, 2, 4, 6, 7 ja 9 ning koonddokumendi punkte 1.3, 1.4 ja 1.8.

2.3.   Uute sortide lisamine

Kirjeldus: muudatusega lisatakse veini valmistamisel kasutatavate viinamarjasortide hulka sordid „Cabernet Carbon“ (punane), „Cabernet Cortis“ (punane), „Helios“ (valge), „Johanniter“ (valge), „Prior“ (punane), „Solaris“ (valge) ja „Bronner“ (valge).

Põhjused: need viinamarjasordid on kohanenud ebasoodsate tingimustega ja nende kasvatamisel kasutatakse vähem taimekaitsevahendeid. Käimasolev üleminek kestlikule põllumajandusele (milleks Valtellinas on looduslik eelis) ja võimalus võtta kasutusele eespool nimetatud sordid on lisaväärtus, mis aitab vähendada taimekaitsevahendite kasutamist ja soodustab maaviljelust piirkondades, kus masinatega on raske maad harida. Seega väheneb viinamarjaistanduste majandamise intensiivsus ja suureneb keskkonnahoidlikkus. Seda on tõendanud teadusuuringud, mille on teinud Fondazione Edmund Mach ja Fondazione Fojanini. Suundumusel on suur mõju ka hüljatud viinamarjaistanduste taastamisele.

Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artikleid 1 ja 2 ning koonddokumendi punkti 1.7.

2.4.   Valge rosinaveinitegeliku alkoholisisalduse(mahuprotsentides) vähendamine

Kirjeldus: muudatusega vähendatakse valge rosinaveini tegelikku alkoholisisaldust 12 mahuprotsendilt 10 mahuprotsendile.

Põhjused: veini valmistamiseks kasutatavate viinamarjade kuivatamisega, mille eesmärk on kontsentreerida viinamarjavirdes viinamarjade viljalihas ja kestades sisalduvaid metaboliite, saadakse parimad tulemused magusate veinide, näiteks rosinaveinide valmistamisel. Kuivatamine võimaldab valmistada hästi tasakaalustatud alkoholi- ja suhkrusisaldusega veini, ilma et muudetaks toote organoleptilisi omadusi. Rosinaveinidega laiendatakse veinivalikut ja täidetakse piirkonna veinisektori vajadused.

Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 1.4.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

„Alpi Retiche“

2.   Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 4. | Vahuvein |
| --- | --- |

4.

Vahuvein

| 8. | Poolvahuvein |
| --- | --- |

8.

Poolvahuvein

| 15. | Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

15.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

| 16. | Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

16.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

4.   Veini(de) kirjeldus

„Alpi Retiche“ valge vein (Alpi Retiche Bianco) viinamarjasordi nimetusega

Värv: õlgkollane, aegajalt roheka varjundiga.

Lõhn: värske, õrn, lilleline.

Maitse: kuiv, külluslik, meeldiv.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,50 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 13,00 g/l.

Kõik allpool tabelis esitamata analüütilised parameetrid vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Alpi Retiche“ punane vein (Alpi Retiche Rosso) viinamarjasordi nimetusega ja „Alpi Retiche“ saagiaastal müüdav vein (Alpi Retiche Novello)

Värv: erineva intensiivsusega rubiinpunane.

Lõhn: värske, puuviljaline.

Maitse: värske, külluslik, mahe, pisut parkainene.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,50 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17,00 g/l.

Kõik allpool tabelis esitamata analüütilised parameetrid vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Alpi Retiche“ roosa vein (Alpi Retiche Rosato) viinamarjasordi nimetusega

Värv: kahvaturoosa kuni sügavroosa.

Lõhn: peen, õrn.

Maitse: kuiv, värske, puuviljaline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,50 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14,00 g/l.

Kõik allpool tabelis esitamata analüütilised parameetrid vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Alpi Retiche“ valge rosinavein (Alpi Retiche Passito Bianco)

Värv: intensiivne kollane, kuldse varjundiga.

Lõhn: mitmekesine, kompleksne, intensiivne.

Maitse: magus, täidlane, harmooniline, elegantne, eeterlik.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 16,00 g/l.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 13,00 g/l.

Kõik allpool tabelis esitamata analüütilised parameetrid vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,00

Minimaalne üldhappesus

3,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Alpi Retiche“ punane rosinavein (Alpi Retiche Passito Rosso)

Värv: intensiivne rubiinpunane.

Lõhn: mitmekesine, lilleline.

Maitse: magus, puuviljaline, harmooniline, meeldiv.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 16,00 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17,00 g/l.

Kõik allpool tabelis esitamata analüütilised parameetrid vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,00

Minimaalne üldhappesus

3,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Alpi Retiche“ punane vein hilisest korjest (Alpi Retiche Vendemmia Tardiva Rosso)

Värv: rubiinpunane.

Lõhn: intensiivne, iseloomulik, kompleksne.

Maitse: terav, harmooniline, meeldivalt parkainene.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17,00 g/l.

Kõik allpool tabelis esitamata analüütilised parameetrid vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,00

Minimaalne üldhappesus

3,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Alpi Retiche“ valge vein hilisest korjest (Alpi Retiche Vendemmia Tardiva Bianco)

Värv: õlgkollane, kuldse varjundiga.

Lõhn: kompleksne, mitmekesine, mineraalide nüansiga.

Maitse: täidlane, harmooniline, elegantne, meeldiv.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 13,00 g/l.

Kõik allpool tabelis esitamata analüütilised parameetrid vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,00

Minimaalne üldhappesus

3,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Alpi Retiche“ vahuvein klassikalisel meetodil (Alpi Retiche Spumante Metodo Classico)

Värv: erineva intensiivsusega õlgkollane kuni kuldne.

Lõhn: peen, õrn, mitmekesine, kompleksne, pudelis teisesel kääritamisel tekkinud varjundiga.

Maitse: külluslik, värske, peen ja harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14,00 g/l.

Kõik allpool tabelis esitamata analüütilised parameetrid vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Alpi Retiche“ roosa vahuvein klassikalisel meetodil (Alpi Retiche Spumante Metodo Classico Rosé)

Värv: erineva intensiivsusega roosa

Lõhn: peen, õrn, mitmekesine, kompleksne, pudelis teisesel kääritamisel tekkinud varjundiga.

Maitse: värske, külluslik, peen ja harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15,00 g/l.

Kõik allpool tabelis esitamata analüütilised parameetrid vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Minimaalne laagerdusaeg

Veinivalmistuse eritavad

Tüüpilise geograafilise tähisega „Alpi Retiche“ rosinaveini ja hilisest korjest valmistatavat veini tuleb laagerdada vähemalt saagikoristuse aastale järgneva aasta 30. juunini.

b.   Maksimaalne saagikus

„Alpi Retiche“:

14 000 kg viinamarju hektari kohta.

„Alpi Retiche“:

112 hektoliitrit hektari kohta.

„Alpi Retiche“ rosinavein:

56 hektoliitrit hektari kohta.

„Alpi Retiche“ vein hilisest korjest:

84 hektoliitrit hektari kohta.

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Tüüpilise geograafilise tähisega „Alpi Retiche“ märgistatavate virrete ja veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade kasvatuspiirkond on järgmiste Sondrio provintsi omavalitsuste kogu haldusterritoorium: Albosaggia, Ardenno, Berbenno in Valtellina, Bianzone, Buglio in Monte, Castione Andevenno, Cercino, Chiavenna, Chiuro, Cino, Civo, Dazio, Dubino, Faedo, Gordona, Mantello, Mello, Menarola, Mese, Montagna in Valtellina, Morbegno, Piateda, Piuro, Poggiridenti, Ponte in Valtellina, Postalesio, Prata Camportaccio, Sernio, Sondrio, Teglio, Tirano, Traona, Tresivio, Villa di Chiavenna ja Villa di Tirano.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

„Ancellotta“ (punane)

„Barbera“ (punane)

„Bonarda“ (punane)

„Bussanello“ (valge)

„Cabernet Franc“ (punane) – „Cabernet“

„Cabernet Sauvignon“ (punane) – „Cabernet“

„Carmenère“ (punane)

„Chardonnay“ (valge)

„Cortese“ (valge)

„Corbina“ (punane)

„Croatina“ (punane)

„Dolcetto“ (punane)

„Erbaluce“ (valge)

„Fortana“ (punane)

„Franconia“ (punane)

„Freisa“ (punane)

„Garganega“ (valge)

„Grappello Ruberti“ (punane)

„Groppello di Mocasina“ (punane) – „Groppello“

„Groppello di S. Stefano“ (punane) – „Groppello“

„Groppello gentile“ (punane) – „Groppello“

„Manzoni Bianco“ (valge) – „Incrocio Manzoni 6.0.13“ (valge)

„Incrocio Terzi nr 1“ (punane)

„Invernenga“ (valge)

„Kerner“ (valge)

„Lagrein“ (punane)

„Lambrusco di Sorbara“ (punane) – „Lambrusco“

„Lambrusco Grasparossa“ (punane) – „Lambrusco“

„Lambrusco Maestri“ (punane) – „Lambrusco“

„Lambrusco Marani“ (punane) – „Lambrusco“

„Lambrusco Salamino“ (punane) – „Lambrusco“

„Lambrusco Viadanese“ (punane) – „Lambrusco“

„Malvasia bianca di Candia“ (valge) – „Malvasia“

„Malvasia di Candia aromatica“ (valge) – „Malvasia“

„Marzemino“ (punane)

„Merlot“ (punane)

„Meunier“ (punane)

„Molinara“ (punane)

„Montepulciano“ (punane)

„Moscato bianco“ (valge) – „Moscato“

„Moscato di Scanzo“ (punane) – „Moscato“

„Moscato giallo“ (valge) – „Moscato“

„Moscato Rosa“ (roosa)

„Müller Thurgau“ (valge)

„Nebbiolo“ (punane)

„Negrara“ (punane)

„Pignola“ (punane)

„Petit Verdot“ (punane)

„Pinot bianco“ (valge)

„Pinot grigio“

„Pinot nero“ (punane)

„Raboso veronese“ (punane) – „Raboso“

„Rebo“ (punane)

„Riesling Italico“ (valge) – „Riesling“

„Rondinella“ (punane)

„Rossola nera“ (punane) – „Rossola“

„Sangiovese“ (punane)

„Sauvignon“ (valge)

„Schiava gentile“ (punane) – „Schiava“

„Schiava grigia“ (punane) – „Schiava“

„Schiava grossa“ (punane) – „Schiava“

„Schiava“ (punane)

„Syrah“ (punane)

„Teroldego“ (punane)

„Timorasso“ (valge)

„Tocai friulano“ (valge)

„Traminer aromatico“ (roosa)

„Trebbiano di Soave“ (valge) – „Trebbiano“

„Trebbiano giallo“ (valge) – „Trebbiano“

„Trebbiano romagnolo“ (valge) – „Trebbiano“

„Trebbiano toscano“ (valge) – „Trebbiano“

„Uva rara“ (punane)

„Veltliner“ (valge)

„Verdea“ (valge)

„Verdese“ (valge)

„Vespolina“ (punane)

„Cabernet Carbon“ (punane)

„Cabernet Cortis“ (punane)

„Helios“ (valge)

„Johanniter“ (valge)

„Prior“ (punane)

„Solaris“ (valge)

„Bronner“ (valge)

8.   Seos(t)e kirjeldus

„Alpi Retiche“. Kõik kategooriad (1, 4, 8, 15 ja 16) — A) geograafilise piirkonna andmed

Seost näitavad looduslikud tegurid

Valtellina asub Sondrio provintsi territooriumil, Como järvest kirde pool, põhjalaiuste 46° ja 46,5° vahel.

Viinamarjakasvatuseks sobivate kliimatingimuste loomisele aitavad kaasa mitmesugused tegurid. Org kulgeb piki Alpe ja kõik nõlvad laskuvad lõuna suunas ning orgu kaitseb nii põhja kui ka ida pool kõrguv Reetia Alpide mäeahelik. Edelas asuv Como järve valgla on lähedal ja sellel on märkimisväärne kliimat leevendav mõju.

Asukohast tingituna on ilm alati tuuline või tuulepuhangutega, sademete hulk on väike ja hooaja lõikes enamasti ühtlaselt jaotunud, lõuna suunas laskuvatel nõlvadel on palju päevavalgust, kivise ja kaljuse pinnasega terrassid soojenevad kiiresti, suhteline niiskus on väike ning vahetult enne viinamarjade küpsemist on öiste ja päevaste temperatuuride vahe väga suur.

Muld on enamasti liivane ning sisaldab palju kaljusid ja kive, ent ka huumust ja orgaanilisi aineid. Muld on enamasti kergelt happeline. Mullakihi paksus on kohati väike, 40–120 cm.

Seost väljendavad ajaloolised ja inimtegurid

Valtellina piirkonnas hakati viinamarju kasvatama, kui sinna asusid elama liguurid ja seejärel etruskid, ehkki maaviljelusest ja terrasside loomisest on teateid alles Rooma riigi aegadest. Juba keskajast on teateid viinapuude kasvatamise ratsionaliseerimise ja intensiivistamise kohta, need on seotud Como ülikute ja benediktiini munkade tegevusega. Järgnevatel sajanditel andis tugeva tõuke Valtellina veinide müügiks Põhja-Euroopas sellise poliitilise liidu (Lega Grigia) loomine, mille moodustasid tänapäeva Šveitsi Graubündeni kantoni territooriumi valitsenud ülikud.

Viinamarjakasvatuspiirkonnale on iseloomulik terrasside rajamine. Sel viisil järskude mäenõlvade kasutusele võtmine on kohalike elanike maaharimisviis, mis on kasutusel paljudes orgudes kõikjal Alpides. Valtellina on sellise maaharimisviisi olulisim ja silmapaistvaim näide.

Terrasside rajamine võimaldas hakata eelmäestiku nõlvadel maad harima, et kasvatada kohalikele elanikele elutähtsat söögikraami.

Inimtegur on väga oluline viinamarjade kasvatamisel ja veini valmistamisel, ent see on põllumajandussektori tähtsuse tõttu oluline ka piirkonna hüdrogeoloogiliste olude kaitsmisel. On tõsiasi, et vaid 5 % maalihetest toimub terrassideks jagatud haritaval maal ning üle 80 % maalihetest toimub kohtades, kus haritavat maad maalihete eest ei kaitsta. Lisaks ollakse tänapäeval üha teadlikumad kasvatusmeetoditest, mille eesmärk on ühendada tootlikkus keskkonnahoidlikkusega.

„Alpi Retiche“. Kategooria: vein (1) — B) teave toote kvaliteedi/omaduste kohta

Teave toodete eriomaduse kohta, mis on seotud geograafilise päritoluga ning geograafilise piirkonna looduslike ja inimteguritega.

Punaste veinide värv on rubiinpunane, lõhn värske ja puuviljaline ning maitse külluslik ja pisut parkainene, kuid hästi struktureeritud.

Saagiaastal müüdavad (novello) punased veinid on erineva intensiivsusega rubiinpunast värvi ning veinise, pisut puuviljalise lõhnaga; nende maitse on värske, ümar ja mahe.

Roosade veinide värv on sõltuvalt kasutatud veinivalmistamismeetodist erineva intensiivsusega ja erinevat tooni, lõhn on peen ja õrn ning maitse kuiv, värske ja puuviljaline.

Valgetel veinidel on õlgkollane värvus võimaliku roheka varjundiga, mis sõltub kasutatud viinamarjasortide kombinatsioonist. Nende lõhnale on iseloomulik eriline värskus ja õrn lilleline varjund, samas kui maitse on enamasti kuiv, külluslik ja meeldiv, eelkõige tasakaalus happelisuse tõttu.

Geograafilise tähisega „Alpi Retiche“ veinid kuuluvad mitmesse kategooriasse, sest veinitootmist mõjutab mäenõlvade kalle, kõrgus merepinnast ning mullakihi paksus. Soojemates kohtades kasvatatakse enamasti punaseid viinamarjasorte, sest neist saab valmistada hea struktuuriga veine. Kõrgemal ja jahedamas kasvatatakse seevastu valgeid viinamarjasorte või punaseid viinamarjasorte roosade veinide valmistamiseks, sest temperatuurierinevuse tõttu on seal kasvanud viinamarjadest võimalik valmistada turul väga hinnatud kompleksseid ja aromaatseid veine.

Tüüpilise geograafilise tähisega „Alpi Retiche“ veinide kvaliteeti ja omadusi mõjutavad ka inimtegurid, eelkõige viinamarjakasvatajate oskused. Veinipiirkonna maapind on mägine ja järsu kallakuga, seetõttu on istanduste keskmine pindala pigem väike (vähem kui 3 000 ruutmeetrit) ja istandused asuvad hajali, mis mõjutab suuresti viinapuude kasvatamiseks kuluvate töötundide arvu. Sageli on juurdepääs terrassidele ja maatükkidele keeruline ning seepärast on töötundide arv hektari kohta suurem, kui läviväärtuseks seatud 1 200 tundi. Kõige mahukamad tööd on võrsete kärpimine, taimekaitse, saagikoristus (eranditult käsitsi) ja mördita püstitatud kiviaedade parandamine pärast erakorralisi sündmusi (see on vajalik maatükkide seisundi taastamiseks).

„Alpi Retiche“. Kategooriad: vahuvein (4) ja poolvahuvein (8) — B) teave toote kvaliteedi/omaduste kohta

Teave toodete eriomaduse kohta, mis on seotud geograafilise päritoluga ning geograafilise piirkonna looduslike ja inimteguritega.

Traditsioonilisel meetodil valmistatavatel vahuveinidel on erineva intensiivsusega õlgkollane värvus, millel võib olla kuldne varjund. Lõhn on peen, õrn, mitmekesine, kompleksne, pudelis teisesel kääritamisel tekkinud varjundiga. Veinide maitse on värske, külluslik, peen ja harmooniline.

Roosadel vahuveinidel on erineva intensiivsusega roosa värvus, mille varjund sõltub kasutatud viinamarjasordist. Lõhn on peen, õrn, mitmekesine ja kompleksne, pudelis teisese kääritamise käigus tekkinud varjundiga. Maitse on värske, külluslik, peen ja harmooniline ning sellele on omane just õige happesus, erinevalt eespool nimetatud veinidest on neil parem struktuur.

Poolvahuveinide kategooria alla kuuluvad ainult roosad poolvahuveinid. Need veinid on värske ja elava laadiga, mis on tingitud süsinikdioksiidi mõõdukast eraldumisest, seetõttu on neid meeldiv juua. Nende veinide kvaliteedi parandamisele aitavad kaasa tänapäevased veinivalmistamismeetodid.

Vahuveinide ja poolvahuveinide valmistamisel on kasu suurest päevase ja öise temperatuuri vahest, mis esineb saagikoristuse ajal, samuti soodustab see piirkonnale iseloomuliku lõhna ja maitse kujunemist, sest aitab tagada viinamarjades suhkrute ja hapete tasakaalu, mis on omasem kõrgemal mägedes asuvatele viinamarjaistandustele.

Tüüpilise geograafilise tähisega „Alpi Retiche“ veinide kvaliteeti ja omadusi mõjutavad ka inimtegurid, eelkõige viinamarjakasvatajate oskused. Veinipiirkonna reljeef on mägine ja järsu kallakuga, seetõttu ongi istanduste keskmine pindala pigem väike (vähem kui 3 000 ruutmeetrit) ja istandused asuvad hajali, mis mõjutab suuresti viinapuude kasvatamiseks kuluvate töötundide arvu. Sageli on juurdepääs terrassidele ja maatükkidele keeruline ning seepärast on töötundide arv hektari kohta suurem, kui läviväärtuseks seatud 1 200 tundi. Kõige mahukamad tööd on võrsete kärpimine, taimekaitse, saagikoristus (eranditult käsitsi) ja mördita püstitatud kiviaedade parandamine pärast erakorralisi sündmusi (see on vajalik maatükkide seisundi taastamiseks).

„Alpi Retiche“. Kategooriad: kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein (kategooria 15) ja üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein (kategooria 16) — B) teave kvaliteedi kohta

Teave toodete eriomaduse kohta, mis on seotud geograafilise päritoluga ning geograafilise piirkonna looduslike ja inimteguritega.

Valgete rosinaveinide värvus on intensiivne kollane kuldse varjundiga. Veinide lõhn on mitmekesine, kompleksne ja intensiivne ning maitse täidlane, harmooniline, elegantne ja eeterlik.

Punased rosinaveinid on intensiivset rubiinpunast värvi. Veinide lõhn on mitmekesine ja lilleline ning maitse magus, puuviljaline, harmooniline ja meeldiv.

Hilisest korjest valmistatud valgete veinide värv on õlgkollane kuldse varjundiga. Veinide lõhn on mitmekesine ja kompleksne, mineraalse varjundiga. Nende maitse on täidlane, harmooniline, elegantne ja meeldiv.

Hilisest korjest valmistatud punased veinid on rubiinpunast värvi. Veinide lõhn on intensiivne, iseloomulik ja kompleksne ja ning maitse terav, harmooniline ja meeldivalt parkainene.

Aegade jooksul on kasutusele võetud kasvatusmeetod, mis soodustab viinamarjade üleküpsemist ning annab tunnistust kohalikust oskusteabest. Üleküpsemise kestus sõltub hooaja ilmaoludest ja sellest, milliseid omadusi soovib viinamarjakasvataja veinile anda. Viinamarjakasvataja valib viinamarjad välja oma äranägemisel, võttes arvesse viinamarjaistanduse asukohta, viinamarjade omadusi ja veini soovitavaid omadusi.

Oru kliima on nende veinide valmistamiseks enamasti soodne, sest org on paralleelne Alpidega, ilm on seal alati tuuline või puhanguliste tuultega ja eriti sügiseti on ööd külmad, mis sobib hästi kuivatud viinamarjade säilitamiseks. Aja jooksul kogutud teadmiste (inimtegur) ja keskkonnategurite koostoimes valmib vein, mille toodang on küll väike, kuid mis on täienduseks tavapärastele veinidele.

„Alpi Retiche“. Kõik kategooriad (1, 4, 8, 15 ja 16) — C) põhjusliku seose kirjeldus

Vein (kategooria 1): muldade ja kliimatingimuste mitmekesisus ning veinivalmistajate oskused võimaldavad täielikult ära kasutada sellesse kategooriasse kuuluvate veinide valmistamise kõik võimalused. Punaseid veine valmistatakse tavaliselt soojemates kohtades kasvanud viinamarjadest, mis annavad veinile hea struktuuri, samas kui valgeid veine valmistatakse peamiselt kõrgemal mägedes kasvanud viinamarjadest.

Vahuvein (kategooria 4) ja poolvahuvein (kategooria 8): muldade ja kliimatingimuste mitmekesisus, kohalike ettevõtjate kogemused ning nüüdisaegsed viinamarjakasvatus- ja veinivalmistamismeetodid võimaldavad vahuveinide ja poolvahuveinide valmistamiseks sobivate sortide kogu potentsiaali ära kasutada.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein (kategooria 15) ja üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein (kategooria 16): muldade ja kliimatingimuste mitmekesisus, kohalike ettevõtjate kogemused ning nüüdisaegsed viinamarjakasvatus- ja veinivalmistamismeetodid võimaldavad kuivatamiseks sobivate viinamarjasortide kogu potentsiaali ära kasutada. Kuna orud paiknevad mäestikuga paralleelselt on seal alati tuult ja tuuleiile ning sügisilmad on viinamarjade säilitamiseks soodsad.

Kõik need tegurid (nii looduslikud kui ka inimtegurid) koos võimaldavad toota kvaliteetseid veine, millel on väga iseloomulikud ja veinipiirkonnaga tihedalt seotud omadused.

Seega põhineb põhjuslik seos toote eriomadusel, mida on võimalik seostada geograafilise päritoluga.

9.   Olulised lisatingimused

PUUDUVAD

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14209

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

| 26.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/17

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2020/C 63/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUDATUSE TAOTLUS

„delle Venezie“

PGI-IT-A0862-AM03

Taotluse esitamise kuupäev: 5. mai 2017

1.   Muutmise suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse kirjeldus ja põhjused

2.1.   Nimetuse „delle Venezie“ muutmine nimetuseks „Trevenezie“

Kirjeldus

Nimetus „delle Venezie“ asendatakse sünonüümiga „Trevenezie“.

Põhjendused

Vajadus nimetuse muutmise järele on tekkinud seoses paralleelse taotlusega kaitsta kaitstud päritolunimetust „delle Venezie“, millega reklaamitakse piirkonnale iseloomulikke Pinot Grigio ja valge veini liike. Seepärast ei mainita kaitstud geograafilise tähise „Trevenezie“ spetsifikaadis kõnealuseid veine, eelkõige Pinot Grigiot. Seega on käesoleva muudatuse eesmärk eristada nimetuste puhul (kaitstud päritolunimetus „Trevenezie“ / „Tri Benečije“ ja kaitstud päritolunimetus „delle Venezie“) kahte hierarhilisesse kategooriasse kuuluvaid tooteid, et edendada ja suurendada tarbijate teadlikkust kaitstud päritolunimetusega veinidest, mis on piirkonnale iseloomulikumad.

Geograafilise tähise „Trevenezie“ traditsiooniline staatus tuleneb nimetuse „Trevenezie“ või „Tre Venezie“ varasemast kasutamisest asjaomasest geograafilisest piirkonnast pärit põllumajanduslike toiduainete, eelkõige veini puhul nimetuse „delle Venezie“ sünonüümina.

Nimetust „Trevenezie“ tunnustatakse ajalooliselt nimena, mis tähistab praeguse Triveneto piirkonda, sealhulgas Trento provintsi, Veneto piirkonda ja Friuli-Venezia Giulia piirkonda, mis on ajaloolistes dokumentides märgitud kui Tre Venezie [kolm Veneetsiat], nimelt Venezia Tridentina, Venezia Euganea ja Venezia Giuliana.

Seetõttu on nimetust „Trevenezie“ konkreetselt nimetatud kaitstud geograafilise tähise „delle Venezie“ kehtiva spetsifikaadi piirkonnaga seose kirjelduses (inim- ja ajaloolised tegurid).

Nimetatud muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 1 jj ning koonddokumendi punkti 1, täpsemalt nimetust.

2.2.   Sloveenikeelse nimetuse „Tri Benečije“ lisamine

Kirjeldus

Nimetuse „Trevenezie“ alternatiivina lisatakse ka sloveeni keelde tõlgitud nimetus „Tri Benečije“.

Põhjendused

Muudatuses võetakse arvesse sloveenikeelsesse vähemusse kuuluvate tootjate vajadusi Friuli-Venezia Giulias, mis on osa kaitstud geograafilise tähisega toote tootmispiirkonnast, nagu on sätestatud ELi, Itaalia ja Friuli-Venezia Giulia piirkonna õigusaktides riigi ja selle keeleliste vähemuste vaheliste suhete kohta.

Nimetatud muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 1 ja koonddokumendi punkti 1, täpsemalt nimetust.

2.3.   Sorditüübi „Pinot Grigio“ väljajätmine viinamarjasordi tähisest

Kirjeldus

Viinamarjasordi või -sortide tähisest on välja jäetud sorditüüp „Pinot Grigio“.

Põhjendused

Sorditüübi „Pinot Grigio“ väljajätmine loetletud viinamarjasortide seast on seotud paralleelse taotlusega registreerida kaitstud päritolunimetus „delle Venezie“, sest sorditüübi „Pinot Grigio“ kasutamine on reserveeritud sellele nimetusele. Seda otsust toetab kogu tootmisahel ja selle eesmärk on anda sordist „Pinot Grigio“ saadud veinile kõrgeim päritolunimetuse staatus.

Nimetatud muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 2 jj ning koonddokumendi punkti 5, täpsemalt veinide kirjeldust.

2.4.   Sorditüübi „Ribolla Gialla“ väljajätmine lviinamarjasordi tähisest

Kirjeldus

Viinamarjasordi või -sortide tähisest on välja jäetud sorditüüp „Ribolla Gialla“.

Põhjendused

Sordi „Ribolla Gialla“ eemaldamine on otsus, mida toetab kogu asjaomase piirkonna tootmisahel, eesmärgiga reklaamida sellest kohalikust viinamarjasordist saadud veine Friuli-Venezia Giulia muude nimetuste all.

Nimetatud muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 2 jj ning koonddokumendi punkti 5, täpsemalt veinide kirjeldust.

2.5.   Kahe etiketil näidatud viinamarjasordiga veinide tootmise tingimused

Kirjeldus

Kahe etiketil näidatud viinamarjasordi nimedega liikide tootmise tehnilised tingimused on reguleeritud; eelkõige sätestades, et kõnealuste veinide puhul peab väiksema osa moodustava sordi viinamarju olema vähemalt 15 %.

Põhjendused

Need eeskirjad on kooskõlas ELi ja riiklike õigusaktidega märgistamise ja esitlemise kohta, mille suhtes kehtivad märgistamise erisätted, mis võimaldavad märkida selliste veinide etikettidele kaks viinamarjasorti.

Nimetatud muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 2 ega puuduta ühtegi koonddokumendi punkti.

2.6.   Viinamarjade saagikus hektari kohta sordi „Pinot Grigio“ viinamarjadest saadud valgete veinide puhul

Kirjeldus ja põhjused

Lisati, et sordist „Pinot Grigio“ saadud veini ja vahuveini kategooriasse kuuluvate valgete veinide puhul, on viinamarja saagikus 19 000 kg hektari kohta, isegi kui viinamarjasorti etiketile märgita. See vastab sordi tegelikule saagikusele.

Nimetatud muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikli 4 lõiget 3 ja koonddokumendi punkti 6, täpsemalt punkti 6 alapunkti b „Maksimaalne saagikus“.

2.7.   Sortide „Pinot Grigio“ ja „Ribolla Gialla“ etikettidele märkimise keeld

Kirjeldus

Kohaldatavate ELi õigusaktide sätete kohaselt keelatakse selle muudatusega viidata veinide nimetuses ja esitusviisis sortidele „Pinot Grigio“ ja „Ribolla Gialla“.

Põhjendused

Selline keeld on kooskõlas eespool kirjeldatud muudatustega. Kogu viinamarjakasvatussektor pidas vajalikuks kinnitada keeldu viidata etiketil viinamarjasortidele „Pinot Grigio“ ja „Ribolla Gialla“, et reserveerida nende kasutamine piirkonna muude kaitstud nimetuste jaoks.

Nimetatud muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikli 7 viimast lõiku ja koonddokumendi punkti 10, täpsemalt olulisi lisatingimusi.

2.8.   Seos piirkonnaga – nimetuse „Trevenezie“ / „Tri Benečije“ kasutamise põhjused

Kirjeldus ja põhjused

Nimetuse muutmist „Trevenezieks“ kui kõnealuses geograafilises piirkonnas ajalooliselt kasutatud nimetuste („Tre Venezie“, „Le Venezie“ ja „delle Venezie“) sünonüümiks on põhjendatud ja need põhjused on kooskõlas eespool nimetatud muudatustega, mis käsitlevad geograafilise tähise nimetuse „delle Venezie“ muutmist nimetuseks „Trevenezie“ ja sloveenikeelseks nimetuseks „Tri Benečije“.

Nimetatud muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikli 8 punkti a viimast lõiku ja koonddokumendi punkti 9, täpsemalt seos(t)e kirjeldust.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Trevenezie

Tri Benečije

2.   Liikmesriik

Itaalia

3.   Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

4.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 8. | Poolvahuvein |
| --- | --- |

8.

Poolvahuvein

5.   Veini(de) kirjeldus

Valge, veini ja poolvahuveini kategoorias, sh viinamarjasordi või -sortide tähisega, v.a „Pinot Grigio“ ja „Ribolla Gialla“

Valged veinid on peamiselt värsked ja puhtad, noored, hea happesuse ja tasakaalus alkoholisisaldusega. Nende värvus varieerub kahvatukollasest kuni õlg- ja kuldkollaseni, millel on mõnikord rohekas ja roosa varjund.

Veinide lõhn võib varieeruda õrnast intensiivseni, mis on tavaliselt tingitud veinis kasutatud peamiste viinamarjasortide aroomist. Maitse on peamiselt kerge ja värske, mõnikord külluslik ja hästi struktureeritud. Harmoonilised ja kuivad kuni poolmagusad valged poolvahuveinid on helekollase kuni õlgkollase värvusega, kerge ja värske maitsega, hea happesusega, tasakaalustatud ning mõõduka kangusega. Neis on tunda aromaatseid nüansse, mis varieeruvad floraalsetest kuni intensiivselt puuviljaliseni, meenutades värskeid valge viljalihaga ja troopilisi puuvilju.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Punane, veini ja poolvahuveini kategoorias, sh viinamarjasordi või -sortide tähisega, v.a „Marzemino“ Trento provintsi puhul

Punaste veinide värvus võib varieeruda helepunasest rubiin- ja granaatpunaseni, olenevalt viinamarjasordist ja valmimisajast, neil on rohkem või vähem küpsete punaste viljade intensiivne lõhn ning Bordeaux’ sortidele omased ürdised nüansid. Üldiselt võivad punased veinid olla värsked vähese happesusega; laagerdunult on need mitmekesised, hea struktuuriga, sametised ja harmoonilised, täidlase maitse, täpselt õiges koguses tanniinide ja hea happetasakaaluga. Need on üldiselt pehmed ja kergesti joodavad ning muutuvad töötlemisel ja laagerdumisel komplekssemaks. Punastel poolvahuveinidel on värske ja elav maitse hästi tasakaalustatud happesuse ning küpsete puuviljade tugevate aromaatsete nüanssidega.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roosa, veini ja poolvahuveini kategoorias, sh viinamarjasordi või -sortide tähisega, v.a „Marzemino“ Trento provintsi puhul

Roosadele veinidele on iseloomulik erineva intensiivsusega roosa värvus, mis mõnikord kaldub kirssroosa poole, need veinid on meeldivad, puuviljalised ja aromaatsed hõrgu aroomiga, millest on tunda õite ja värskete puuviljade kogu varieeruvust; mõnikord aromaatsete nüanssidega, mis peegeldavad kasutatud viinamarjasorte. Nende maitse varieerub kuivast/kootavast magusani, nad on maitserikkad ja värsked, tasakaalustatud ja tavaliselt mõõduka kangusega. Roosadel poolvahuveinidel on värske ja elav maitse, tasakaalustatud happesus ja tugevad aromaatsed nüansid, mis ulatuvad kirssidest kuni marjade, kohalike valge viljalihaga puuviljade ja mõnikord ka troopiliste puuviljadeni.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Novello, veini kategoorias, sh viinamarjasordi või -sortide tähisega, v.a „Marzemino“ Trento provintsi puhul

Novello veinid on peamiselt punased, nende värvus võib varieeruda helepunasest rubiin- ja granaatpunaseni. Sõltuvalt sordist võib neil olla hõrk kuni intensiivne lõhn, mis meenutab enam-vähem küpseid puuvilju, sh troopilisi puuvilju, ning neil on märkimisväärselt süsinikdioksiidi keskkonnas leotamisest tulenevaid vürtsikaid nüansse. Nende maitse võib olla poolmagus kuni kuiv, intensiivne ja väga külluslik.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Puuduvad.

b.   Maksimaalne saagikus

Trento autonoomses provintsis valmistatud valged, punased ja roosad veinid

23 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Trento autonoomses provintsis valmistatud veinid, sealhulgas viinamarjasordi tähisega veinid

19 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Friuli-Venezia Giulia ja Veneto piirkonnas valmistatud valged, punased ja roosad veinid, sealhulgas viinamarjasordi tähisega veinid

23 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Friuli-Venezia Giulia ja Veneto piirkonnas valmistatud veinid, millele on märgitud viinamarjasordid „Cabernet Franc“, „Chardonnay“, „Incrocio Manzoni B“, „Moscato Giallo“

19 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Friuli-Venezia Giulia ja Veneto piirkonnas valmistatud veinid, millele on märgitud viinamarjasordid „Moscato Rosa“, „Pinot Bianco“, „Pinot Nero“, „Riesling Renano“

19 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Friuli-Venezia Giulia ja Veneto piirkonnas valmistatud veinid, millele on märgitud viinamarjasordid „Sauvignon“ ja „Traminer Aromatico“

19 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Friuli-Venezia Giulia ja Veneto piirkonnas valmistatud valged veinid, mis on saadud sordi „Pinot Grigio“ viinamarjadest

19 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

7.   Määratletud geograafiline piirkond

Geograafilise tähisega „Trevenezie“ / „Tri Benečije“ veinide määratletud piirkond hõlmab järgmist:

| — | Trento autonoomse provintsi puhul: kogu provintsi territoorium; |
| --- | --- |

—

Trento autonoomse provintsi puhul: kogu provintsi territoorium;

| — | Veneto piirkonna puhul: kogu Belluno, Padova, Rovigo, Treviso, Veneetsia, Verona ja Vicenza provintsi haldusterritoorium; |
| --- | --- |

—

Veneto piirkonna puhul: kogu Belluno, Padova, Rovigo, Treviso, Veneetsia, Verona ja Vicenza provintsi haldusterritoorium;

| — | Friuli-Venezia Giulia piirkonna puhul: kogu Pordenone, Udine, Gorizia ja Trieste provintsi haldusterritoorium. |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulia piirkonna puhul: kogu Pordenone, Udine, Gorizia ja Trieste provintsi haldusterritoorium.

8.   Peamised veiniviinamarjasordid

„Cabernet Franc N.“ – „Cabernet“

„Cabernet Sauvignon N.“ – „Cabernet“

„Chardonnay B.“

„Lagrein N.“

„Mantonico Bianco B.“

„Manzoni Bianco B.“ – „Incrocio Manzoni 6.0.13 B.“

„Marzemino N.“ – „Berzamino“

„Merlot N.“

„Meunier N.“

„Moscato Giallo B.“ – „Moscato“

„Moscato Giallo B.“ – „Moscatello“

„Moscato Giallo B.“ – „Moscatellone“

„Moscato Giallo B.“ – „Goldmuskateller“

„Moscato Rosa Rs.“ – „Moscato delle Rose“

„Moscato Rosa Rs.“ – „Rosen Muskateller“

„Müller Thurgau B.“ – „Riesling x Sylvaner“

„Nosiola B.“

„Pinot Bianco B.“ – „Pinot Blanc“

„Pinot Grigio“ – „Pinot Gris“

„Pinot Grigio“ – „Ruländer“

„Pinot Nero N.“ – „Blauburgunder“

„Pinot Nero N.“ – „Blauer Spätburgunder“

„Rebo N.“

„Riesling Renano B.“ – „Riesling“

„Sauvignon B.“ – „Sauvignon Blanc“

„Schiava Gentile N.“ – „Vernatsch“

„Schiava Gentile N.“ – „Schiava“

„Schiava Gentile N.“ – „Kleinvernatsch“

„Schiava Gentile N.“ – „Mittervernatsch“

„Schiava Grossa N.“ – „Schiava“

„Schiava Grossa N.“ – „Vernatsch“

„Schiava Grossa N.“ – „Großvernatsch“

„Schiava Grossa N.“ – „Edelvernatsch Gr.“

„Teroldego N.“

„Traminer Aromatico Rs.“ – „Gewürztraminer“

„Casetta N.“

„Franconia N.“

„Goldtraminer B.“

„Gosen N.“

„Groppello di Revò N.“ – „Groppello“

„Kerner B.“

„Lambrusco a Foglia Frastagliata N.“ – „Lambrusco“

„Lambrusco a Foglia Frastagliata N.“ – „Enantio N.“

„Negrara N.“

„Petit Verdot N.“

„Riesling Italico B.“ – „Riesling“

„Riesling Italico B.“ – „Welschriesling“

„Rossara N.“

„Schiava Grigia N.“ – „Schiava“

„Schiava grigia N.“ – „Grauvernatsch“

„Schiava grigia N.“ – „Vernatsch“

„Sennen N.“

„Sylvaner Verde B.“ – „Sylvaner“

„Sylvaner Verde B.“ – „Grüner Sylvaner“

„Syrah N.“ – „Shiraz“

„Trebbiano Toscano B.“ – „Trebbiano“

„Trebbiano Toscano B.“ – „Biancame B.“

„Trebbiano Toscano B.“ – „Procanico“

„Trebbiano Toscano B.“ – „Ugni Blanc“

„Carmenère N.“ – „Cabernet“

„Carmenère N.“ – „Cabernet Nostrano“

„Lagarino B.“

„Verdealbara B.“

„Verdealbara B.“ – „Erbamat B.“

„Paolina B.“

„Maor B.“

„Saint Laurent N.“

„Barbera N.“

„Bianchetta Trevigiana B.“ – „Bianchetta“

„Malvasia Istriana B.“ – „Malvasia“

„Marzemina Grossa N.“ – „Marzemina Bastarda“

„Pinot Nero N.“ – „Pinot Noir“

„Glera B.“ – „Serprino“

„Glera Lunga B.“ – „Glera“

„Glera Lunga B.“ – „Serprino“

„Tocai Friulano B.“ – „Tai“

„Tocai Friulano B.“ – „Friulano“

„Trevisana Nera N.“

„Turca N.“

„Turca N.“ – „Serbina N.“

„Moscato Bianco B.“ – „Gelber Muskateller“

„Moscato Bianco B.“ – „Moscatello“

„Moscato Bianco B.“ – „Moscatello“

„Moscato Bianco B.“ – „Moscato“

„Moscato Bianco B.“ – „Moscatellone“

„Moscato Bianco B.“ – „Muscat“

„Moscato Bianco B.“ – „Muskateller“

„Cavrara N.“

„Corbina N.“ – „Corbinella“

„Garganega B.“ – „Garganego“

„Garganega B.“ – „Grecanico Dorato B.“

„Grapariol B.“

„Malbech N.“

„Moscato Giallo B.“ – „Muscat“

„Moscato Giallo B.“ – „Muskateller“

„Pinella B.“ – „Pinello“

„Pinella B.“ – „Pinella Bianca“

„Raboso Piave N.“ – „Raboso“

„Raboso Piave N.“ – „Friularo“

„Raboso Veronese N.“ – „Raboso“

„Refosco dal Peduncolo Rosso N.“ – „Refosco“

„Refosco dal Peduncolo Rosso N.“ – „Malvoise“

„Turchetta N.“

„Incrocio Bianco Fedit 51 C.S.G. B.“

„Marzemina Bianca B.“ – „Marzemina“

„Manzoni Moscato N.“ – „Incrocio Manzoni 13.0.25“

„Manzoni Rosa Rs.“ – „Incrocio Manzoni 1-50“

„Sangiovese N.“ – „Sangioveto“

„Malvasia Bianca di Candia B.“ – „Malvasia“

„Malvasia Bianca di Candia B.“ – „Malvoisie“

„Malvasia Bianca di Candia B.“ – „Malvoisier“

„Lambrusco Maestri N.“ – „Lambrusco“

„Lambrusco Maestri N.“ – „Groppello Maestri“

„Boschera B.“

„Incrocio Manzoni 2.15 N.“ – „Manzoni Rosso“

„Marzemino N.“ – „Berzemino“

„Perera B.“

„Recantina N.“

„Verdiso B.“

„Verduzzo Friulano B.“ – „Verduzzo“

„Verduzzo Trevigiano B.“ – „Verduzzo“

„Wildbacher N.“

„Incrocio Manzoni 2-14 N.“

„Incrocio Manzoni 2-3 B.“

„Lambrusco di Sorbara N.“ – „Lambrusco“

„Ancellotta N.“ – „Lancellotta“

„Fertilia N.“

„Flavis B.“

„Italica B.“

„Nigra N.“

„Prodest N.“

„Tocai Rosso N.“ – „Alicante N.“

„Tocai Rosso N.“ – „Garnacha Tinta N.“

„Tocai Rosso N.“ – „Granaccia N.“

„Tocai Rosso N.“ – „Grenache N.“

„Tocai Rosso N.“ – „Tai Rosso“

„Cortese B.“ – „Bianca Fernanda“

„Corvina N.“ – „Cruina“

„Corvinone N.“

„Durella B.“ – „Durello“

„Molinara N.“

„Rondinella N.“

„Trebbiano di Soave B.“ – „Trebbiano“

„Trebbiano di Soave B.“ – „Turbiana“

„Trebbiano di Soave B.“ – „Verdicchio Bianco B.“

„Croatina N.“ – „Bonarda“

„Dindarella N.“

„Forsellina N.“

„Malvasia Bianca Lunga B.“ – „Malvasia“

„Malvasia Bianca Lunga B.“ – „Malvoisie“

„Malvasia Bianca Lunga B.“ – „Malvoisier“

„Oseleta N.“

„Rossignola N.“ – „Rossetta“

„Trebbiano Giallo B.“ – „Rossetto“

„Trebbiano Giallo B.“ – „Trebbiano“

„Trebbiano Romagnolo B.“ – „Trebbiano“

„Veltliner B.“ – „Grüner Veltliner“

„Pedevenda B.“

„Vespaiola B.“ – „Vespaiolo“

„Freisa N.“

„Ciliegiolo N.“ – „Morettone“

„Groppello Gentile N.“ – „Groppello“

„Picolit B.“

„Ribolla Gialla B.“ – „Ribolla“

„Vitouska B.“

„Gamay N.“

„Pignolo N.“

„Schioppettino N.“

„Terrano N.“ – „Refošk“

„Refosco Nostrano N.“ – „Malvoise“

„Refosco Nostrano N.“ – „Refosco“

„Refosco Nostrano N.“ – „Refosco Grosso“

„Refosco Nostrano N.“ – „Refoscone“

„Cividin B.“

„Sciaglin B.“

„Ucelut B.“

„Cjanorie N.“

„Forgiarin N.“

„Piculit-Neri N.“

„Semillon B.“

„Piccola Nera N.“

„Tazzelenghe N.“

„Pinot Bianco B.“ – „Weiß Burgunder“

„Pinot Bianco B.“ – „Weißburgunder“

„Pinot Bianco B.“ – „Weissburgunder“

„Pinot Nero N.“ – „Spätburgunder“

9.   Seos(t)e kirjeldus

„Trevenezie“ / „Tri Benečije“ kõikide veinikategooriate (vein ja poolvahuvein) puhul

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Seost väljendavad looduslikud tegurid Piirkond hõlmab Trentinot, Friuli-Venezia Giuliat ja Venetot. Territooriumi põhjaservas asub mäeahelik, mis ümbritseb tootmispiirkonda ning kaitseb seda külmade põhja- ja kirdetuulte eest; piirkonda läbivad arvukad väga veerohked ja püsivooluga jõed – see on viinamarjakasvatuse alustugi. Piirkonna aasta keskmine temperatuur on 10–14 °C. Kõige külmemad kuud on detsember ja jaanuar ning kõige soojemad juuli ja august. Aasta keskmine sademete hulk on 700–1 300 mm. Hoolimata suurest sademete hulgast on pinnas piisava vee ärajuhtimisvõimega. Tänu sademetele ja suurtele veevarudele hoiab muld piisavalt vett. Põhjas asuva mäeaheliku ja lõunasse jääva Aadria mere mahendav mõju mõjutab märkimisväärselt temperatuuri, vähendades suviseid ja talviseid äärmuslikke temperatuure. Meri ja mäestik kujundavad õhumasside liikumist, reguleerivad nende voolu ja seega ka nendega seotud sademeid. Päevased tuule suuna muutused augustis ja septembris tagavad valmivatele viinamarjadele optimaalsed temperatuurimuutused. Kolm mõjurit – Alpi piirkond ja Alpi eelmäestik, Aadria meri ja kogu piirkonda põhjast lõunasse läbivate jõgede võrgustik – tagavad kogu tootmispiirkonna ühetaolisuse.

Alpi eelmäestiku ja mägede mullastik koosneb peamiselt mesosoikumi ajastu lubjakivi- või lubjakivi- ja dolomiidikihistutest, pinnase tekstuur on sobilik vee ärajuhtimiseks.

Tasandikualad koosnevad alluviaalsetest setetest, mille on kaasa toonud kogu piirkonda läbivad jõed, ning pinnase tekstuur ulatub saviliivast kerge liivsavini, mõnikord sügavate savi- ja liivasetetega, mida tavaliselt iseloomustab hea vee ärajuhtimisvõime.

Kõik need mulla- ja kliimatingimused muudavad piirkonna eriti sobivaks parima kvaliteediga viinamarjade ja veinide tootmiseks.

Seost väljendavad ajaloolised tegurid „Trevenezie“ / „Tri Benečije“ on veel praegugi selle piirkonna tähistamiseks kasutatav nimetus, mis on ajalooliselt seotud esmalt Veneetsia vabariigiga ja seejärel Austria-Ungari impeeriumiga. Samuti on Veneetsia vabariik jätnud oma jälje metsade majandamisele ja põllumajandusele. Liikudes jõgede ülemjooksu poole, võtsid Veneetsia patriitsid piirkonna järk-järgult oma valdusse, arendades põllumajandusettevõtete juhtimist vastavalt tolleaegsetele uuenduslikele kavadele. Pärast Veneetsia vabariigi langemist kuulus kogu piirkond mitme sajandi jooksul Austria-Ungari impeeriumi koosseisu. Oma vahemerelise asukoha tõttu on see piirkond väga oluline toiduainete, sealhulgas veini tootmise piirkond. Osutatud ajavahemikul sai nimetus „Trevenezie“ üldtuntuks nii impeeriumis kui ka naaberkuningriigis Itaalias. Seda geograafilist nimetust kasutasid tavapäraselt Austria-Ungari ja Itaalia ametiasutused. Viinamarjakasvatajad kasutasid nimetust „Trevenezie“ lauaveinide tähistamiseks kuni 1977. aastani, mil tunnustatud geograafilisest nimetusest sai „delle Venezie“, mille sünonüüm on „Trevenezie“. Nimetust „Trevenezie“ kasutati ka sloveeni keeles – „Tri Benečije“, et võtta arvesse sloveenikeelsesse vähemusse kuuluvate tootjate vajadusi.

Uute viinamarjakasvatus- ja veinivalmistustavade õpetamine ja levitamine San Michele all’Adige’i ja Conegliano koolides sillutas teed kaasaegsele viinamarjakasvatusele. Olulise panuse andsid piirkonna viinamarjakasvatajad, kes võtsid viinamarjaistanduste haldamisel kasutusele meetodid, milles on ühendatud keskkonnasäästlikkus, majanduslik jätkusuutlikkus ja uuenduslik veinivalmistustehnoloogia, tagades eduka tootmise ja geograafilise tähise tuntuse.

„Trevenezie“ / „Tri Benečije“, veini kategooria

Teave toote geograafilise päritoluga seotud konkreetsete omaduste ja põhjusliku seose kohta geograafilise piirkonnaga

Valged veinid on peamiselt värsked, noored ja puhtad, hea happesuse ja tasakaalus alkoholisisaldusega. Nende värvus varieerub kahvatukollasest kuni õlg- ja kuldkollaseni, millel on mõnikord rohekas ja roosa varjund.

Veinide lõhn võib varieeruda õrnast intensiivseni, mis on tavaliselt tingitud veinis kasutatud peamiste viinamarjasortide aroomist. Maitse on peamiselt kerge ja värske ning mõnikord külluslik ja hästi struktureeritud. Veinid on harmoonilised ja kuivad kuni poolmagusad.

Punaste veinide värvus võib varieeruda helepunasest rubiin- ja granaatpunaseni, olenevalt viinamarjasordist ja valmimisajast, neil on rohkem või vähem küpsete punaste viljade intensiivne lõhn ning Bordeaux’ sortidele omased ürdised nüansid. Üldiselt võivad punased veinid olla värsked vähese happesusega; laagerdunult on need mitmekesised, hea struktuuriga, sametised ja harmoonilised, täidlase maitse, täpselt õiges koguses tanniinide ja hea happetasakaaluga. Need on üldiselt pehmed ja kergesti joodavad ning muutuvad töötlemisel ja laagerdumisel komplekssemaks.

Roosadele veinidele on iseloomulik erineva intensiivsusega roosa värvus, mis mõnikord kaldub kirssroosa poole, need veinid on meeldivad, puuviljalised ja aromaatsed, hõrgu aroomiga, milles on tunda õite ja värskete puuviljade kogu aroomipaletti, mõnikord on veinidel kasutatud viinamarjasortidele iseloomulikud aroominüansid. Nende maitse varieerub kuivast/kootavast magusani, nad on maitserikkad ja värsked, tasakaalustatud ja tavaliselt mõõduka kangusega.

Novello veinid on peamiselt punased, nende värvus võib varieeruda helepunasest rubiin- ja granaatpunaseni. Sõltuvalt sordist võib neil olla hõrk kuni intensiivne lõhn, mis meenutab enam-vähem küpseid puuvilju, sh troopilisi puuvilju, ning neil on märkimisväärselt süsinikdioksiidi keskkonnas leotamisest tulenevaid vürtsikaid nüansse. Nende maitse võib olla poolmagus kuni kuiv, intensiivne ja väga külluslik.

Veinide kvaliteediomadused sõltuvad tootmispiirkonna mullastiku- ja kliimatingimustest. Mõõdukas, jahe ja tuuline kliima, vett hästi läbi laskvad mullad, piisav sadevee hulk, mida jagub ka suvekuudele, ning päevase ja öise temperatuuri märgatavad kõikumised viinamarjade valmimise ajal tagavad viinamarjakobarate optimaalse valmimise, mille tulemusena saadakse hea suhkru- ja happesisalduse ning igale sordile omaste ja neist valmistatud veinides kajastuvate muude kvaliteedi- ja organoleptiliste omadustega viinamarjad.

Seega põhineb põhjuslik seos toote erilisel kvaliteedil, mida võib seostada toote geograafilise päritoluga.

„Trevenezie“ / „Tri Benečije“, poolvahuveini kategooria

Teave toote geograafilise päritoluga seotud konkreetsete omaduste ja põhjusliku seose kohta geograafilise piirkonnaga

Tänu vahule, mis toob esile viinamarjasortide aroomi, on poolvahuveini kategooria veinid üldiselt meeldivad ja maitserikkad, mõnikord komplekssed ning nauditavate hapukate nüanssidega.

Valged poolvahuveinid on helekollase kuni õlgkollase värvusega, kerge ja värske maitsega, hea happesusega, tasakaalustatud ja mõõduka kangusega. Neile on iseloomulikud aromaatsed nüansid, mis võivad olla floraalsed või intensiivselt puuviljalised, meenutades värskeid valge viljalihaga või troopilisi puuvilju.

Punased ja roosad veinid, mis on piirkonnale väga iseloomulikud tooted, pärinevad peamiselt kohalikest sortidest „Rabosi“, „Schiave“ ja „Corvine“. Punaste veinide värvus varieerub helepunasest granaatpunaseni ja roosade veinide värvus on erineva intensiivsusega roosa, kaldudes mõnikord kirsspunaseni. Punastel veinidel on värske ja elav maitse hästi tasakaalustatud happesuse ning küpsete puuviljade tugevate aromaatsete nüanssidega. Roosad veinid on seevastu meeldivad hooajaliselt tarbitavad veinid, nende hõrk aroom meenutab vilju alates kirssidest kuni marjade, kohalike valge viljalihaga puuviljade ja mõnikord troopiliste puuviljadeni, neil on värske ja elav maitse ning tasakaalustatud happesus.

Veinide kvaliteediomadused sõltuvad tootmispiirkonna mullastiku- ja kliimatingimustest. Mõõdukas, jahe ja tuuline kliima, vett hästi läbi laskvad mullad ja piisav sadevee hulk, mida jagub ka suvekuudele, tagavad piiratud, kuid pidevad veevarud, võimaldades viinamarjakobaratel korrapärase tempoga valmida ning seega saada viinamarju, millel on poolvahuveiniks töötlemiseks sobiv kvaliteet ja sobivad analüütilised omadused. Eelkõige sõltub sellise tooraine saamine päevaste ja öiste temperatuuride märgatavast kõikumisest viinamarjakobarate valmimise ajal, mis soodustab tasakaalustatud happesuse ja aromaatsusega viinamarjade kasvu.

Seega põhineb põhjuslik seos toote erilisel kvaliteedil, mida võib seostada toote geograafilise päritoluga.

10.   Olulised lisatingimused

Täiendavad märgistussätted

Õigusraamistik: ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik: märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

kohaldatavate ELi õigusaktide sätete kohaselt ei tohi viinamarjasortide nimetusi „Pinot Grigio“ ja „Ribolla Gialla“ kasutada veini ja poolvahuveini kategooriasse kuuluvatest sortidest saadud valgete, punaste ja roosade veinide puhul.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12852

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

Parandused

| 26.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/29

---

Konkursikutse 2020 – EAC/A02/2019 – Programm „Erasmus+“, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 373, 5. november 2019
  )

(2020/C 63/07)

Leheküljel 13 punktis 3 „Toetuskõlblikkus“

asendatakse

„Programmi „Erasmus+“ meetmetes võivad täiel määral osaleda järgmised programmiga ühinenud riigid: (1)

| — | Euroopa Liidu liikmesriigid, |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu liikmesriigid,

| — | EFTA/EMP riigid: Island, Liechtenstein ja Norra, |
| --- | --- |

—

EFTA/EMP riigid: Island, Liechtenstein ja Norra,

| — | Euroopa Liidu kandidaatriigid: Türgi, Põhja-Makedoonia ja Serbia.“ |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kandidaatriigid: Türgi, Põhja-Makedoonia ja Serbia.“

järgmisega:

„Programmi „Erasmus+“ meetmetes võivad täiel määral osaleda järgmised programmiga ühinenud riigid (1):

| — | Euroopa Liidu liikmesriigid (2), |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu liikmesriigid (2),

| — | EFTA/EMP riigid: Island, Liechtenstein ja Norra, |
| --- | --- |

—

EFTA/EMP riigid: Island, Liechtenstein ja Norra,

| — | Euroopa Liidu kandidaatriigid: Türgi, Põhja-Makedoonia ja Serbia.“; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kandidaatriigid: Türgi, Põhja-Makedoonia ja Serbia.“;

asendatakse

„Suurbritannia taotlejad: tuleb silmas pidada, et toetuskõlblikkuse kriteeriumid peavad olema täidetud kogu toetusperioodi jooksul. Kui Ühendkuningriik lahkub EList toetusperioodi jooksul ega sõlmi ELiga lepingut, millega tagatakse, et Suurbritannia taotlejad on jätkuvalt rahastamiskõlblikud, lõpetatakse ELi vahenditest rahastamine (samal ajal võidakse projektis jätkuvalt osaleda) või nõutakse projektis osalemise lõpetamist toetuslepingus kehtestatud asjaomaste lõpetamist käsitlevate sätete alusel.“

järgmisega:

„Ühendkuningriigi taotlejad: tuleb silmas pidada, et pärast Ühendkuningriigi EList väljaastumise lepingu (3) jõustumist 1. veebruaril 2020, arvestades eelkõige selle artikli 127 lõiget 6 ning artikleid 137 ja 138, loetakse Euroopa Liidu liikmesriigis elavate füüsiliste isikute või seal asutatud juriidiliste isikute hulka Ühendkuningriigis elavad füüsilised isikud või seal asutatud juriidilised isikud. Seetõttu võivad Ühendkuningriigi residendid ja üksused käesoleval konkursil osaleda.“

---

(1)  Jean Monnet’ meetmed on avatud kõikidest riikides pärit organisatsioonidele.

1

(2)  Kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kohaselt rakendatakse käimasolevat programmi „Erasmus+“ Ühendkuningriigi või Ühendkuningriigis asuvate üksuste või isikute suhtes nii, nagu oleks Ühendkuningriik jätkuvalt liikmesriik, katkematult kuni programmi lõpetamiseni kooskõlas Ühendkuningriigi EList välja astumise lepingu sätetega.

2

(3)  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping.

3

---