# Europeiska unionens C 252/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 252 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången26 oktober 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 252

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången26 oktober 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Revisionsrätten |
| 2007/C 252/01 | Särskild rapport nr 4/2007 om fysiska kontroller och utbyteskontroller av exportbidragssändningar samt kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Revisionsrätten

2007/C 252/01

Särskild rapport nr 4/2007 om fysiska kontroller och utbyteskontroller av exportbidragssändningar samt kommissionens svar

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Revisionsrätten

| 26.10.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 252/1

---

SÄRSKILD RAPPORT nr 4/2007

om fysiska kontroller och utbyteskontroller av exportbidragssändningar samt kommissionens svar

(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)

(2007/C 252/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| I–VII | SAMMANFATTNING |
| --- | --- |

I–VII

| 1–9 | INLEDNING |
| --- | --- |

1–9

| 1 | Vad är exportbidrag? |
| --- | --- |

1

| 2–3 | Hur stort stöd ges i form av exportbidrag? |
| --- | --- |

2–3

| 4–6 | Vad är fysiska kontroller och utbyteskontroller? |
| --- | --- |

4–6

| 7–9 | Granskningens omfattning och granskningsmetod |
| --- | --- |

7–9

| 10–52 | IAKTTAGELSER |
| --- | --- |

10–52

| 10–42 | Utför medlemsstaterna fysiska kontroller och utbyteskontroller av exportbidragssändningar i enlighet med vad som fastställs i förordningarna? |
| --- | --- |

10–42

| 10–18 | Antal fysiska kontroller som utförts och urvalssätt |
| --- | --- |

10–18

| 19–21 | Kostnaden för de kontroller som utförts |
| --- | --- |

19–21

| 22–23 | Förhandsunderrättelse om kontroller |
| --- | --- |

22–23

| 24 | Bulksändningar med högt värde |
| --- | --- |

24

| 25–28 | Försegling av transportmedel och utbyteskontroller |
| --- | --- |

25–28

| 29–31 | Minimiantal utbyteskontroller och deras omfattning |
| --- | --- |

29–31

| 32–33 | Särskilda utbyteskontroller |
| --- | --- |

32–33

| 34 | Utbyteskontrollernas kvalitet |
| --- | --- |

34

| 35–38 | Uppföljning av oriktigheter som upptäckts vid utbyteskontroller och särskilda utbyteskontroller |
| --- | --- |

35–38

| 39–42 | Bekräftelse av utförsel från EU |
| --- | --- |

39–42

| 43–45 | Resultat av fysiska kontroller samt det sammanhang kontrollerna utförs i |
| --- | --- |

43–45

| 46–52 | Är kommissionens arrangemang för övervakningen av utförandet av dessa kontroller tillfredsställande och har kommissionen reagerat på resultaten av dessa kontroller eller på brister med lämpliga åtgärder? |
| --- | --- |

46–52

| 53–57 | SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER |
| --- | --- |

53–57

Kommissionens svar

SAMMANFATTNING

| I. | Exportbidrag är stöd som betalas ut till exportörer av jordbruksprodukter för att kompensera dem för skillnaden mellan priserna på EU:s inre marknad och de lägre världsmarknadspriserna. De utbetalda exportbidragen har minskat under de senaste åren, men de är fortfarande höga, och 2005 uppgick de till omkring 3 000 miljoner euro. Denna trend höll i sig 2006, då omkring 2 500 miljoner euro betalades ut. |
| --- | --- |

I.

Exportbidrag är stöd som betalas ut till exportörer av jordbruksprodukter för att kompensera dem för skillnaden mellan priserna på EU:s inre marknad och de lägre världsmarknadspriserna. De utbetalda exportbidragen har minskat under de senaste åren, men de är fortfarande höga, och 2005 uppgick de till omkring 3 000 miljoner euro. Denna trend höll i sig 2006, då omkring 2 500 miljoner euro betalades ut.

| II. | För att se till att exportbidrag betalas ut endast för bidragsberättigade varor och för att hindra felaktiga bidragsansökningar skall regelbundna kontroller göras av exportsändningar. De görs både vid avsändningsstället i den medlemsstat som varorna kommer ifrån och vid utförselstället där varorna förs ut från EU:s territorium. Dessa kontroller omfattar en fysisk granskning av minst 5 % av alla exportdeklarationer vid avsändningsstället och efterföljande visuella utbyteskontroller vid EU:s gräns för att garantera att de varor som deklarerats och som man sökt bidrag för faktiskt är de som också exporteras. |
| --- | --- |

II.

För att se till att exportbidrag betalas ut endast för bidragsberättigade varor och för att hindra felaktiga bidragsansökningar skall regelbundna kontroller göras av exportsändningar. De görs både vid avsändningsstället i den medlemsstat som varorna kommer ifrån och vid utförselstället där varorna förs ut från EU:s territorium. Dessa kontroller omfattar en fysisk granskning av minst 5 % av alla exportdeklarationer vid avsändningsstället och efterföljande visuella utbyteskontroller vid EU:s gräns för att garantera att de varor som deklarerats och som man sökt bidrag för faktiskt är de som också exporteras.

| III. | Revisionsrätten granskade detta system av kontroller och försökte ta reda på om kontrollerna utförs i medlemsstaterna såsom gemenskapslagstiftningen kräver. Dessutom undersöktes vid granskningen om kommissionen på ett korrekt sätt övervakar genomförandet av kontrollerna och vidtar lämpliga åtgärder när genomförandet befinns vara bristande. |
| --- | --- |

III.

Revisionsrätten granskade detta system av kontroller och försökte ta reda på om kontrollerna utförs i medlemsstaterna såsom gemenskapslagstiftningen kräver. Dessutom undersöktes vid granskningen om kommissionen på ett korrekt sätt övervakar genomförandet av kontrollerna och vidtar lämpliga åtgärder när genomförandet befinns vara bristande.

| IV. | När det gäller de fysiska kontrollerna konstaterade revisionsrätten brister i de metoder som användes, även om medlemsstaterna hade respekterat kravet på att 5 % av exportdeklarationerna skall kontrolleras fysiskt, vilket begränsade, i vissa fall kraftigt, de fysiska kontrollernas ändamålsenlighet. Särskilt konstaterades följande:






  a) | Fysiska kontroller på lastningsorten (ofta i exportörens egna lokaler) utfördes systematiskt i början av lastningen och hade blivit så förutsägbara att de inte längre uppfyllde kraven på att det inte skall ske någon förhandsunderrättelse. Detta minskar kontrollernas ändamålsenlighet, såsom oannonserade inspektioner utformade för att upptäcka och avskräcka från felaktiga deklarationer, och ökar risken för att bidrag betalas ut felaktigt. |
| --- | --- | --- |

IV.

När det gäller de fysiska kontrollerna konstaterade revisionsrätten brister i de metoder som användes, även om medlemsstaterna hade respekterat kravet på att 5 % av exportdeklarationerna skall kontrolleras fysiskt, vilket begränsade, i vissa fall kraftigt, de fysiska kontrollernas ändamålsenlighet. Särskilt konstaterades följande:

a)

Fysiska kontroller på lastningsorten (ofta i exportörens egna lokaler) utfördes systematiskt i början av lastningen och hade blivit så förutsägbara att de inte längre uppfyllde kraven på att det inte skall ske någon förhandsunderrättelse. Detta minskar kontrollernas ändamålsenlighet, såsom oannonserade inspektioner utformade för att upptäcka och avskräcka från felaktiga deklarationer, och ökar risken för att bidrag betalas ut felaktigt.

| b) | Den metod för urval av exportsändningar som skall kontrolleras som används i medlemsstaterna ledde till att ett relativt stort antal lågvärdes- och lågriskexporter kontrollerades. Detta gjorde att tullens knappa och dyra resurser inte användes på det mest effektiva och ändamålsenliga sättet. |
| --- | --- |

b)

Den metod för urval av exportsändningar som skall kontrolleras som används i medlemsstaterna ledde till att ett relativt stort antal lågvärdes- och lågriskexporter kontrollerades. Detta gjorde att tullens knappa och dyra resurser inte användes på det mest effektiva och ändamålsenliga sättet.

| c) | Den metod som användes för att kontrollera skeppningar av bulkvaror, där bidragen ofta uppgår till höga värden, garanterade inte att hela skeppningen verifierades genom en kombination av fysiska kontroller och dokumentkontroller, vilket innebär en risk för att bidrag betalas ut felaktigt. |
| --- | --- |

c)

Den metod som användes för att kontrollera skeppningar av bulkvaror, där bidragen ofta uppgår till höga värden, garanterade inte att hela skeppningen verifierades genom en kombination av fysiska kontroller och dokumentkontroller, vilket innebär en risk för att bidrag betalas ut felaktigt.

| V. | Vid granskningen av utbyteskontrollerna konstaterades följande:






  a) | Kontrollerna var i vissa fall inte tillräckligt detaljerade, och tolkningen av det antal kontroller som skall utföras varierade mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

V.

Vid granskningen av utbyteskontrollerna konstaterades följande:

a)

Kontrollerna var i vissa fall inte tillräckligt detaljerade, och tolkningen av det antal kontroller som skall utföras varierade mellan medlemsstaterna.

| b) | Vid EU:s gränser hade de tjänstemän som skall utföra kontrollerna svårt att identifiera vilka sändningar de skulle kontrollera. Vid denna identifiering bör de utesluta de sändningar som redan har kontrollerats fysiskt och har förseglats korrekt av tullen och identifiera högvärdes- och högrisksändningar som skall kontrolleras ur den återstående populationen. |
| --- | --- |

b)

Vid EU:s gränser hade de tjänstemän som skall utföra kontrollerna svårt att identifiera vilka sändningar de skulle kontrollera. Vid denna identifiering bör de utesluta de sändningar som redan har kontrollerats fysiskt och har förseglats korrekt av tullen och identifiera högvärdes- och högrisksändningar som skall kontrolleras ur den återstående populationen.

| VI. | Kommissionens övervakning av kontrollerna och dess korrigerande åtgärder när det gäller konstaterade brister leder revisionsrätten till följande slutsats:






  a) | Kommissionen övervakar utförandet av kontrollerna genom granskningar i medlemsstaterna och genom att gå igenom de rapporter om utförda exportbidragskontroller som medlemsstaterna skall lämna in. Kommissionen uppnår säkerhet genom de fysiska kontrollerna och utbyteskontrollerna, och detta är en del av den övergripande säkerhet som den skall uppnå om att jordbruksbidrag betalas på ett lagligt och korrekt sätt. |
| --- | --- | --- |

VI.

Kommissionens övervakning av kontrollerna och dess korrigerande åtgärder när det gäller konstaterade brister leder revisionsrätten till följande slutsats:

a)

Kommissionen övervakar utförandet av kontrollerna genom granskningar i medlemsstaterna och genom att gå igenom de rapporter om utförda exportbidragskontroller som medlemsstaterna skall lämna in. Kommissionen uppnår säkerhet genom de fysiska kontrollerna och utbyteskontrollerna, och detta är en del av den övergripande säkerhet som den skall uppnå om att jordbruksbidrag betalas på ett lagligt och korrekt sätt.

| b) | Revisionsrättens granskningsresultat är hög grad identiska med de granskningsresultat som kommissionens egna revisionsavdelningar har kommit fram till och som visade sig ha en tillräcklig täckning av nyckelkontroller. Trots att kommissionen har känt till dessa brister under relativt lång tid har den inte reagerat på detta genom att ändra lagstiftningen eller genom att göra finansiella korrigeringar i tid. |
| --- | --- |

b)

Revisionsrättens granskningsresultat är hög grad identiska med de granskningsresultat som kommissionens egna revisionsavdelningar har kommit fram till och som visade sig ha en tillräcklig täckning av nyckelkontroller. Trots att kommissionen har känt till dessa brister under relativt lång tid har den inte reagerat på detta genom att ändra lagstiftningen eller genom att göra finansiella korrigeringar i tid.

| VII. | På grundval av ovanstående ger revisionsrätten följande rekommendationer:






  a) | Kommissionen bör föreslå ändringar i lagstiftningen för att stärka de fysiska kontrollerna och utbyteskontrollerna och för att se till att kontrollerna tillämpas på ett smidigt och ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- | --- |

VII.

På grundval av ovanstående ger revisionsrätten följande rekommendationer:

a)

Kommissionen bör föreslå ändringar i lagstiftningen för att stärka de fysiska kontrollerna och utbyteskontrollerna och för att se till att kontrollerna tillämpas på ett smidigt och ändamålsenligt sätt.

| b) | Kommissionen bör särskilt gå igenom granskningsresultaten från revisionsrättens granskning med avseende på giltigheten hos de kontroller som utförs innan varorna lastas för att avgöra om dessa kontroller kan anses uppfylla de kriterier som behövs för att uppnå det minimiantal som gemenskapslagstiftningen kräver. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen bör särskilt gå igenom granskningsresultaten från revisionsrättens granskning med avseende på giltigheten hos de kontroller som utförs innan varorna lastas för att avgöra om dessa kontroller kan anses uppfylla de kriterier som behövs för att uppnå det minimiantal som gemenskapslagstiftningen kräver.

INLEDNING

Vad är exportbidrag?

| 1. | Exportbidrag är stöd som betalas ut till exportörer som exporterar jordbruksprodukter till länder utanför EU i syfte att stimulera export genom att kompensera för skillnaden mellan priserna på EU:s inre marknad och de lägre världsmarknadspriserna. Bidragen betalas utifrån kvantiteten exporterade varor, och bidragssatserna varierar beroende på varornas slag och egenskaper. I vissa fall varierar de också beroende på bestämmelseland. Produkter som exporteras till länder utanför EU transporteras i normalfallet i containrar, på lastbilar/långtradare eller skeppas i bulk. |
| --- | --- |

1.

Exportbidrag är stöd som betalas ut till exportörer som exporterar jordbruksprodukter till länder utanför EU i syfte att stimulera export genom att kompensera för skillnaden mellan priserna på EU:s inre marknad och de lägre världsmarknadspriserna. Bidragen betalas utifrån kvantiteten exporterade varor, och bidragssatserna varierar beroende på varornas slag och egenskaper. I vissa fall varierar de också beroende på bestämmelseland. Produkter som exporteras till länder utanför EU transporteras i normalfallet i containrar, på lastbilar/långtradare eller skeppas i bulk.

Hur stort stöd ges i form av exportbidrag?

| 2. | Utgifterna för exportbidrag 2005 uppgick till 3 000 miljoner euro, en minskning jämfört med 1988 då de uppgick till 9 800 miljoner euro. I diagram 1 visas fördelningen av betalningar per medlemsstat och i diagram 2 per huvudprodukt under 2005. År 2006 uppgick exportbidragen till 2 500 miljoner euro. |
| --- | --- |

2.

Utgifterna för exportbidrag 2005 uppgick till 3 000 miljoner euro, en minskning jämfört med 1988 då de uppgick till 9 800 miljoner euro. I diagram 1 visas fördelningen av betalningar per medlemsstat och i diagram 2 per huvudprodukt under 2005. År 2006 uppgick exportbidragen till 2 500 miljoner euro.

Image

Image

| 3. | Minskningen av utgifterna för exportbidrag – såsom visas i tabell 1 nedan – beror delvis på den minskade skillnaden mellan EU-priserna och världsmarknadspriserna på grund av både de successiva reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken och de följande resultaten av de internationella handelsförhandlingarna inom ramen för GATT/WTO. I slutet av 2005, under Doharundan i dessa förhandlingar, räknade man med att exportbidragen skulle avskaffas till slutet av 2013. Diskussionerna pågår dock fortfarande, och slutresultatet är ännu okänt. |
| --- | --- |

3.

Minskningen av utgifterna för exportbidrag – såsom visas i tabell 1 nedan – beror delvis på den minskade skillnaden mellan EU-priserna och världsmarknadspriserna på grund av både de successiva reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken och de följande resultaten av de internationella handelsförhandlingarna inom ramen för GATT/WTO. I slutet av 2005, under Doharundan i dessa förhandlingar, räknade man med att exportbidragen skulle avskaffas till slutet av 2013. Diskussionerna pågår dock fortfarande, och slutresultatet är ännu okänt.

Tabell 1

Årliga utgifter för exportbidrag när det gäller jordbruksbudgeten

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Exportbidragsbetalningar | Totala betalningar för jordbruk och landsbygdsutveckling (1) | Exportbidragens procentandel av de totala jordbruksbetalningarna |
| 1988 | 9 786 | 27 687 | 35,3 % |
| 1992 | 9 470 | 31 276 | 30,3 % |
| 1996 | 5 702 | 39 108 | 14,6 % |
| 2000 | 5 646 | 40 467 | 14,0 % |
| 2004 | 3 384 | 44 761 | 7,6 % |
| 2005 | 3 052 | 48 928 | 6,2 % |
| Källa: Generaldirektoratet för jordbruks 35:e ekonomiska redogörelse för EUGFJ-garanti. |

(miljoner euro)

Exportbidragsbetalningar

Totala betalningar för jordbruk och landsbygdsutveckling (1)

Exportbidragens procentandel av de totala jordbruksbetalningarna

1988

9 786

27 687

35,3 %

1992

9 470

31 276

30,3 %

1996

5 702

39 108

14,6 %

2000

5 646

40 467

14,0 %

2004

3 384

44 761

7,6 %

2005

3 052

48 928

6,2 %

Källa: Generaldirektoratet för jordbruks 35:e ekonomiska redogörelse för EUGFJ-garanti.

Vad är fysiska kontroller och utbyteskontroller?

| 4. | För att skydda gemenskapsfinanserna skapades ett finansiellt kontrollsystem som var en kombination av fysiska kontroller och kontroller beträffande utbyte av produkter (i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 386/90 (2)) och granskning av handlingar i betalningsansökningarna. |
| --- | --- |

4.

För att skydda gemenskapsfinanserna skapades ett finansiellt kontrollsystem som var en kombination av fysiska kontroller och kontroller beträffande utbyte av produkter (i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 386/90 (2)) och granskning av handlingar i betalningsansökningarna.

| 5. | Fysiska kontroller, som utförs av tullmyndigheterna, syftar till att verifiera att varorna motsvarar exportdeklarationen i fråga om beskrivning, kvalitet och kvantitet. När detta inte kan göras visuellt (till exempel när det gäller mjölk- eller köttprodukter eller bearbetade produkter) tas stickprover på varorna för laboratorieanalys. Fysiska kontroller kan utföras vid lastningsplatser inne i länderna (vanligtvis kommersiella lokaler), vid tullkontor inne i länderna eller på det ställe där varorna förs ut från EU:s territorium. |
| --- | --- |

5.

Fysiska kontroller, som utförs av tullmyndigheterna, syftar till att verifiera att varorna motsvarar exportdeklarationen i fråga om beskrivning, kvalitet och kvantitet. När detta inte kan göras visuellt (till exempel när det gäller mjölk- eller köttprodukter eller bearbetade produkter) tas stickprover på varorna för laboratorieanalys. Fysiska kontroller kan utföras vid lastningsplatser inne i länderna (vanligtvis kommersiella lokaler), vid tullkontor inne i länderna eller på det ställe där varorna förs ut från EU:s territorium.

| 6. | Dessutom omfattar utbyteskontrollerna en visuell kontroll av att de varor som enligt intyg förs ut ur EU är desamma som de som ursprungligen lastades och deklarerades. Kontrollerna görs på den plats där varorna förs ut ur EU. I bilagan ges en övergripande beskrivning av hur systemet fungerar. |
| --- | --- |

6.

Dessutom omfattar utbyteskontrollerna en visuell kontroll av att de varor som enligt intyg förs ut ur EU är desamma som de som ursprungligen lastades och deklarerades. Kontrollerna görs på den plats där varorna förs ut ur EU. I bilagan ges en övergripande beskrivning av hur systemet fungerar.

Granskningens omfattning och granskningsmetod

| 7. | Genom granskningen ville revisionsrätten dra slutsatser om i vilken utsträckning






  a) | medlemsstaterna utför fysiska kontroller och utbyteskontroller av exportbidragssändningar i enlighet med vad som fastställs i förordningarna, |
| --- | --- | --- |

7.

Genom granskningen ville revisionsrätten dra slutsatser om i vilken utsträckning

a)

medlemsstaterna utför fysiska kontroller och utbyteskontroller av exportbidragssändningar i enlighet med vad som fastställs i förordningarna,

| b) | kommissionens arrangemang för övervakningen av utförandet av dessa kontroller är tillfredsställande och om kommissionen har reagerat på resultaten av dessa kontroller eller på brister med lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

b)

kommissionens arrangemang för övervakningen av utförandet av dessa kontroller är tillfredsställande och om kommissionen har reagerat på resultaten av dessa kontroller eller på brister med lämpliga åtgärder.

| 8. | Revisionsrätten






  a) | utvärderade de system som de besökta medlemsstaterna har inrättat för verkställandet av fysiska kontroller och utbyteskontroller och för bekräftelse på att varorna förts ut från EU:s territorium; kontrollerna utvärderades i förhållande till gemenskapslagstiftningen och nationella föreskrifter, |
| --- | --- | --- |

8.

Revisionsrätten

a)

utvärderade de system som de besökta medlemsstaterna har inrättat för verkställandet av fysiska kontroller och utbyteskontroller och för bekräftelse på att varorna förts ut från EU:s territorium; kontrollerna utvärderades i förhållande till gemenskapslagstiftningen och nationella föreskrifter,

| b) | utvärderade hur dessa kontroller fungerade utifrån ett urval inspektionsrapporter för varje medlemsstat som besökts och, där så var möjligt, bevittnade fysiska kontroller och/eller utbyteskontroller som tullen utförde, |
| --- | --- |

b)

utvärderade hur dessa kontroller fungerade utifrån ett urval inspektionsrapporter för varje medlemsstat som besökts och, där så var möjligt, bevittnade fysiska kontroller och/eller utbyteskontroller som tullen utförde,

| c) | kontrollerade de granskningar av systemen som utförts av kommissionens avdelningar för avslutande av räkenskaperna; kontroller utfördes i förhållande till kommissionens arbetsprogram, rapporter och beslut om finansiellt godkännande/överensstämmelsebeslut, |
| --- | --- |

c)

kontrollerade de granskningar av systemen som utförts av kommissionens avdelningar för avslutande av räkenskaperna; kontroller utfördes i förhållande till kommissionens arbetsprogram, rapporter och beslut om finansiellt godkännande/överensstämmelsebeslut,

| d) | granskade den övervakning och uppföljning som kommissionen har utfört av de årliga rapporter som medlemsstaterna har lämnat in om hur kontrollerna fungerar, |
| --- | --- |

d)

granskade den övervakning och uppföljning som kommissionen har utfört av de årliga rapporter som medlemsstaterna har lämnat in om hur kontrollerna fungerar,

| e) | utförde analytiska granskningar av uppgifter om fysiska kontroller och utbyteskontroller och konstaterade oriktigheter, med hjälp av kommissionens CATS-uppgifter (3) och OLAF:s databas. |
| --- | --- |

e)

utförde analytiska granskningar av uppgifter om fysiska kontroller och utbyteskontroller och konstaterade oriktigheter, med hjälp av kommissionens CATS-uppgifter (3) och OLAF:s databas.

| 9. | Granskningen utfördes från 2004 till 2006 vid kommissionen och i elva medlemsstater: Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Italien, Lettland (4), Ungern (4), Nederländerna, Polen (4), Slovenien (4) och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

9.

Granskningen utfördes från 2004 till 2006 vid kommissionen och i elva medlemsstater: Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Italien, Lettland (4), Ungern (4), Nederländerna, Polen (4), Slovenien (4) och Förenade kungariket.

IAKTTAGELSER

Utför medlemsstaterna fysiska kontroller och utbyteskontroller av exportbidragssändningar i enlighet med vad som fastställs i förordningarna?

Antal fysiska kontroller som utförts och urvalssätt

| 10. | Medlemsstaterna skall utföra fysiska kontroller av 5 % av alla exportdeklarationer per produktsektor, med undantag av deklarationer omfattande lågt värde eller liten kvantitet (mindre än 200 euro eller under en specifik vikt beroende på vilken produkt det gäller). De kan variera procentsatserna per produktsektor om de använder riskanalys för att välja ut vilka sändningar som skall kontrolleras fysiskt. Den generella procentsatsen 5 % för deklarationer som skall kontrolleras skall dock uppfyllas. |
| --- | --- |

10.

Medlemsstaterna skall utföra fysiska kontroller av 5 % av alla exportdeklarationer per produktsektor, med undantag av deklarationer omfattande lågt värde eller liten kvantitet (mindre än 200 euro eller under en specifik vikt beroende på vilken produkt det gäller). De kan variera procentsatserna per produktsektor om de använder riskanalys för att välja ut vilka sändningar som skall kontrolleras fysiskt. Den generella procentsatsen 5 % för deklarationer som skall kontrolleras skall dock uppfyllas.

| 11. | Kommissionen har definierat en mängd olika kriterier som skall beaktas i riskanalysen, bland annat produkternas kännetecken och värde, vilken sorts handel det gäller, exportörernas pålitlighet osv (5). Riskanalysen tillämpas officiellt i enlighet med förordningarna i sju medlemsstater (Danmark, Tyskland, Irland, Frankrike, Österrike, Sverige och Förenade kungariket). De övriga medlemsstaterna tillämpar regeln att 5 % av deklarationerna skall kontrolleras för varje produktsektor, och deklarationerna väljs ut antingen utifrån riskkriterier som inte nämns i förordningen eller slumpmässigt. |
| --- | --- |

11.

Kommissionen har definierat en mängd olika kriterier som skall beaktas i riskanalysen, bland annat produkternas kännetecken och värde, vilken sorts handel det gäller, exportörernas pålitlighet osv (5). Riskanalysen tillämpas officiellt i enlighet med förordningarna i sju medlemsstater (Danmark, Tyskland, Irland, Frankrike, Österrike, Sverige och Förenade kungariket). De övriga medlemsstaterna tillämpar regeln att 5 % av deklarationerna skall kontrolleras för varje produktsektor, och deklarationerna väljs ut antingen utifrån riskkriterier som inte nämns i förordningen eller slumpmässigt.

| 12. | Under den period som revisionsrättens granskning omfattade hade medlemsstaterna respekterat kraven på att fysiska kontroller av 5 % skall utföras. I de medlemsstater som besöktes där riskanalysen hade antagits formellt hade de kriterier som fastställts av kommissionen följts i stor utsträckning. |
| --- | --- |

12.

Under den period som revisionsrättens granskning omfattade hade medlemsstaterna respekterat kraven på att fysiska kontroller av 5 % skall utföras. I de medlemsstater som besöktes där riskanalysen hade antagits formellt hade de kriterier som fastställts av kommissionen följts i stor utsträckning.

| 13. | I Frankrike och Tyskland är det de lokala tullkontoren som har det slutliga ansvaret att besluta vilka exportdeklarationer som skall väljas ut. I Förenade kungariket förvaltas riskanalysen centralt för hela landet. De deklarationer som valdes ut för kontroll genom riskanalyssystemet måste ofta lämnas utan avseende och ändras ofta av de lokala tullkontoren på grund av problem i systemet och det faktum att systemet valde ut för många liknande sändningar. De behov av att lämna deklarationer utan avseende och de problem med systemet som påträffades gör att man kan ifrågasätta hur väl riskanalyserna fungerar i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

13.

I Frankrike och Tyskland är det de lokala tullkontoren som har det slutliga ansvaret att besluta vilka exportdeklarationer som skall väljas ut. I Förenade kungariket förvaltas riskanalysen centralt för hela landet. De deklarationer som valdes ut för kontroll genom riskanalyssystemet måste ofta lämnas utan avseende och ändras ofta av de lokala tullkontoren på grund av problem i systemet och det faktum att systemet valde ut för många liknande sändningar. De behov av att lämna deklarationer utan avseende och de problem med systemet som påträffades gör att man kan ifrågasätta hur väl riskanalyserna fungerar i Förenade kungariket.

| 14. | Om riskanalys tillämpas fastställer kommissionen att medlemsstaterna kan minska kontrollerna till 0,5 % av deklarationerna när det gäller produkter som inte ingår i bilaga 1 (bearbetade produkter) (6) eftersom dessa utgör en lägre risk. Om riskanalys inte tillämpas (det vill säga i de övriga 18 medlemsstaterna) kontrollerades även 5 % av alla dessa lågriskdeklarationer. |
| --- | --- |

14.

Om riskanalys tillämpas fastställer kommissionen att medlemsstaterna kan minska kontrollerna till 0,5 % av deklarationerna när det gäller produkter som inte ingår i bilaga 1 (bearbetade produkter) (6) eftersom dessa utgör en lägre risk. Om riskanalys inte tillämpas (det vill säga i de övriga 18 medlemsstaterna) kontrollerades även 5 % av alla dessa lågriskdeklarationer.

| 15. | I båda fallen (riskanalys eller 5 % per produktsektor) avslöjade dock granskningen av uppgifterna om de fysiska kontrollerna en hög förekomst av kontroller av exportbidragsdeklarationer som omfattade lågt värde (under 200 euro). För att bättre utnyttja inspektionsmöjligheterna bör man inte fästa avseende vid exportdeklarationer som omfattar små produktkvantiteter eller låga bidragsbelopp när man räknar ut miniminivåerna för kontroller, om det inte föreligger risk för bedrägeri eller missbruk. Revisionsrätten fann att lågvärdessändningar inte alltid valdes ut på denna grund. I tabell 2 nedan visas förekomsten av kontroller av lågvärdesdeklarationer, som rapporterats av medlemsstaterna i CATS-databasen (7) för kalenderåret 2005. Mellan 6 % och 13 % av alla kontroller gällde sådana lågvärdessändningar. En ytterligare analys visar att dessa kontroller endast representerar 0,1 % av värdet av de kontrollerade exporterna. |
| --- | --- |

15.

I båda fallen (riskanalys eller 5 % per produktsektor) avslöjade dock granskningen av uppgifterna om de fysiska kontrollerna en hög förekomst av kontroller av exportbidragsdeklarationer som omfattade lågt värde (under 200 euro). För att bättre utnyttja inspektionsmöjligheterna bör man inte fästa avseende vid exportdeklarationer som omfattar små produktkvantiteter eller låga bidragsbelopp när man räknar ut miniminivåerna för kontroller, om det inte föreligger risk för bedrägeri eller missbruk. Revisionsrätten fann att lågvärdessändningar inte alltid valdes ut på denna grund. I tabell 2 nedan visas förekomsten av kontroller av lågvärdesdeklarationer, som rapporterats av medlemsstaterna i CATS-databasen (7) för kalenderåret 2005. Mellan 6 % och 13 % av alla kontroller gällde sådana lågvärdessändningar. En ytterligare analys visar att dessa kontroller endast representerar 0,1 % av värdet av de kontrollerade exporterna.

Tabell 2

Förekomsten av kontroller av deklarationer omfattande låga värden, per medlemsstat för EUGFJ-året 2005

Källa: Kommissionens CATS-databas.

Kalenderåret 2005 (1.1.2005–31.12.2005)

Miniminivå: Analys baserad på totala uppgifter per administrativt enhetsdokument

| Medlemsstat | Totalt antal fysiska kontroller | Totalt antal kontroller < 200 euro | Antal kontroller < 200 euro i % av det totala antalet fysiska kontroller | Totalt värde i euro av deklarationer som kontrollerats fysiskt | Totalt värde av kontrollerade deklarationer < 200 euro | Procentandel kontrollerade belopp < 200 euro |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 858 | 25 | 3 % | 17 795 108 | 2 398 | |
| DK | 727 | 19 | 3 % | 5 698 179 | 2 589 | |
| DE | 4 906 | 239 | 5 % | 37 689 281 | 20 213 | |
| IE | 483 | 15 | 3 % | 4 856 449 | 798 | |
| EL (8) | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| ES | 1 325 | 204 | 15 % | 7 282 634 | 23 647 | |
| FR | 1 006 | 113 | 11 % | 15 238 061 | 6 248 | |
| IT | 2 211 | 105 | 5 % | 6 933 376 | 12 262 | |
| LU | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| NL | 7 851 | 444 | 6 % | 28 648 158 | 53 979 | |
| AT | 405 | 25 | 6 % | 1 738 292 | 2 941 | |
| PT | 370 | 80 | 22 % | 1 826 201 | 7 804 | |
| FI | 424 | 41 | 10 % | 5 054 184 | 3 422 | |
| SE | 388 | 9 | 2 % | 6 514 754 | 1 132 | |
| UK | 402 | 35 | 9 % | 4 222 519 | 3 172 | |
| Totalt EU-15 | 21 356 | 1 354 | 6 % | 143 497 195 | 140 605 | |
| CZ | 1 320 | 24 | 2 % | 10 018 787 | 3 057 | |
| EE | 28 | 1 | 4 % | 341 922 | 58 | |
| CY | 44 | 3 | 7 % | 336 423 | 246 | |
| LV | 81 | 31 | 38 % | 162 312 | 2 672 | |
| LT | 213 | 2 | 1 % | 4 538 449 | 203 | |
| HU | 559 | 42 | 8 % | 2 823 611 | 5 524 | |
| MT | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| PL | 2 252 | 20 | 1 % | 21 338 773 | 2 781 | |
| SI | 249 | 8 | 3 % | 678 726 | 1 039 | |
| SK | 658 | 54 | 8 % | 12 604 960 | 4 912 | |
| Totalt EU-10 | 5 404 | 185 | 3 % | 52 843 963 | 20 492 | |
| Totalt EU-25 | 26 760 | 1 539 | 6 % | 196 341 157 | 161 097 | 0,08 % |

Medlemsstat

Totalt antal fysiska kontroller

Totalt antal kontroller < 200 euro

Antal kontroller < 200 euro i % av det totala antalet fysiska kontroller

Totalt värde i euro av deklarationer som kontrollerats fysiskt

Totalt värde av kontrollerade deklarationer < 200 euro

Procentandel kontrollerade belopp < 200 euro

BE

858

25

3 %

17 795 108

2 398

DK

727

19

3 %

5 698 179

2 589

DE

4 906

239

5 %

37 689 281

20 213

IE

483

15

3 %

4 856 449

798

EL (8)

0

0

—

0

0

ES

1 325

204

15 %

7 282 634

23 647

FR

1 006

113

11 %

15 238 061

6 248

IT

2 211

105

5 %

6 933 376

12 262

LU

0

0

—

0

0

NL

7 851

444

6 %

28 648 158

53 979

AT

405

25

6 %

1 738 292

2 941

PT

370

80

22 %

1 826 201

7 804

FI

424

41

10 %

5 054 184

3 422

SE

388

9

2 %

6 514 754

1 132

UK

402

35

9 %

4 222 519

3 172

Totalt EU-15

21 356

1 354

6 %

143 497 195

140 605

CZ

1 320

24

2 %

10 018 787

3 057

EE

28

1

4 %

341 922

58

CY

44

3

7 %

336 423

246

LV

81

31

38 %

162 312

2 672

LT

213

2

1 %

4 538 449

203

HU

559

42

8 %

2 823 611

5 524

MT

0

0

—

0

0

PL

2 252

20

1 %

21 338 773

2 781

SI

249

8

3 %

678 726

1 039

SK

658

54

8 %

12 604 960

4 912

Totalt EU-10

5 404

185

3 %

52 843 963

20 492

Totalt EU-25

26 760

1 539

6 %

196 341 157

161 097

0,08 %

Maximinivå: Analys baserad på totala uppgifter per position i det administrativa enhetsdokumentet

| Medlemsstat | Totalt antal fysiska kontroller | Totalt antal kontroller < 200 euro | Antal kontroller < 200 euro i % av det totala antalet fysiska kontroller | Totalt värde i euro av deklarationer som kontrollerats fysiskt | Totalt värde av kontrollerade deklarationer < 200 euro | Procentandel kontrollerade belopp < 200 euro |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 884 | 62 | 7 % | 17 795 108 | 4 406 | |
| DK | 1 081 | 131 | 12 % | 5 698 179 | 13 208 | |
| DE | 5 186 | 415 | 8 % | 37 689 281 | 31 931 | |
| IE | 483 | 15 | 3 % | 4 856 449 | 798 | |
| EL (8) | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| ES | 1 328 | 374 | 28 % | 7 282 634 | 28 535 | |
| FR | 1 193 | 204 | 17 % | 15 238 061 | 14 487 | |
| IT | 2 919 | 592 | 20 % | 6 933 376 | 49 113 | |
| LU | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| NL | 8 328 | 894 | 11 % | 28 648 158 | 87 185 | |
| AT | 508 | 113 | 22 % | 1 738 292 | 10 215 | |
| PT | 477 | 147 | 31 % | 1 826 201 | 12 814 | |
| FI | 957 | 235 | 25 % | 5 054 184 | 16 057 | |
| SE | 391 | 17 | 4 % | 6 514 754 | 1 725 | |
| UK | 474 | 150 | 32 % | 4 222 519 | 12 957 | |
| Totalt EU-15 | 24 209 | 3 349 | 14 % | 143 497 195 | 283 433 | |
| CZ | 1 330 | 29 | 2 % | 10 018 787 | 3 428 | |
| EE | 51 | 14 | 27 % | 341 922 | 803 | |
| CY | 48 | 5 | 10 % | 336 423 | 541 | |
| LV | 138 | 77 | 56 % | 162 312 | 4 505 | |
| LT | 218 | 4 | 2 % | 4 538 449 | 463 | |
| HU | 612 | 81 | 13 % | 2 823 611 | 9 533 | |
| MT | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| PL | 2 328 | 114 | 5 % | 21 338 773 | 13 022 | |
| SI | 270 | 33 | 12 % | 678 726 | 2 876 | |
| SK | 749 | 92 | 12 % | 12 604 960 | 9 103 | |
| Totalt EU-10 | 5 744 | 449 | 8 % | 52 843 963 | 44 274 | |
| Totalt EU-25 | 29 953 | 3 798 | 13 % | 196 341 157 | 327 707 | 0,17 % |

Medlemsstat

Totalt antal fysiska kontroller

Totalt antal kontroller < 200 euro

Antal kontroller < 200 euro i % av det totala antalet fysiska kontroller

Totalt värde i euro av deklarationer som kontrollerats fysiskt

Totalt värde av kontrollerade deklarationer < 200 euro

Procentandel kontrollerade belopp < 200 euro

BE

884

62

7 %

17 795 108

4 406

DK

1 081

131

12 %

5 698 179

13 208

DE

5 186

415

8 %

37 689 281

31 931

IE

483

15

3 %

4 856 449

798

EL (8)

0

0

—

0

0

ES

1 328

374

28 %

7 282 634

28 535

FR

1 193

204

17 %

15 238 061

14 487

IT

2 919

592

20 %

6 933 376

49 113

LU

0

0

—

0

0

NL

8 328

894

11 %

28 648 158

87 185

AT

508

113

22 %

1 738 292

10 215

PT

477

147

31 %

1 826 201

12 814

FI

957

235

25 %

5 054 184

16 057

SE

391

17

4 %

6 514 754

1 725

UK

474

150

32 %

4 222 519

12 957

Totalt EU-15

24 209

3 349

14 %

143 497 195

283 433

CZ

1 330

29

2 %

10 018 787

3 428

EE

51

14

27 %

341 922

803

CY

48

5

10 %

336 423

541

LV

138

77

56 %

162 312

4 505

LT

218

4

2 %

4 538 449

463

HU

612

81

13 %

2 823 611

9 533

MT

0

0

—

0

0

PL

2 328

114

5 %

21 338 773

13 022

SI

270

33

12 %

678 726

2 876

SK

749

92

12 %

12 604 960

9 103

Totalt EU-10

5 744

449

8 %

52 843 963

44 274

Totalt EU-25

29 953

3 798

13 %

196 341 157

327 707

0,17 %

| 16. | Medlemsstaterna uppfyllde visserligen femprocentskontrollerna, men många utförde ett större antal kontroller av lågvärdessändningar, främst på grund av olika tolkningar av lagstiftningen. Dessa lågvärdessändningar ingick i beräkningen av den population om minst 5 % som skulle kontrolleras, men egentligen skulle de inte ha ingått i den. Detta ledde till att ett större antal kontroller utfördes än det minimum som fastställs i förordningarna. Av tabell 2 framgår att mellan 1 500 och 3 800 kontroller utfördes av sändningar som inte borde ha tagits med. |
| --- | --- |

16.

Medlemsstaterna uppfyllde visserligen femprocentskontrollerna, men många utförde ett större antal kontroller av lågvärdessändningar, främst på grund av olika tolkningar av lagstiftningen. Dessa lågvärdessändningar ingick i beräkningen av den population om minst 5 % som skulle kontrolleras, men egentligen skulle de inte ha ingått i den. Detta ledde till att ett större antal kontroller utfördes än det minimum som fastställs i förordningarna. Av tabell 2 framgår att mellan 1 500 och 3 800 kontroller utfördes av sändningar som inte borde ha tagits med.

| 17. | För att främja ett mer effektivt och ändamålsenligt användande av tullens resurser skulle en möjlighet vara att öka det minimivärde på sändningar som krävs för att sändningarna skall anses ingå i minimipopulationen och därmed kontrolleras (se punkterna 19–21 om lönsamhet nedan). En ökning av minimivärdet av de deklarationer som skall kontrolleras fysiskt skulle kunna resultera i en betydande minskning av antalet sändningar som skall kontrolleras. Om tröskeln höjs bör självklart exporter med lägre värde, under tröskelvärdet, fortsätta att kontrolleras om det finns indikationer på bedrägeri eller missbruk. |
| --- | --- |

17.

För att främja ett mer effektivt och ändamålsenligt användande av tullens resurser skulle en möjlighet vara att öka det minimivärde på sändningar som krävs för att sändningarna skall anses ingå i minimipopulationen och därmed kontrolleras (se punkterna 19–21 om lönsamhet nedan). En ökning av minimivärdet av de deklarationer som skall kontrolleras fysiskt skulle kunna resultera i en betydande minskning av antalet sändningar som skall kontrolleras. Om tröskeln höjs bör självklart exporter med lägre värde, under tröskelvärdet, fortsätta att kontrolleras om det finns indikationer på bedrägeri eller missbruk.

| 18. | Samma sak gäller för utbyteskontrollerna. I tabell 3 visas värdet av sändningar som genomgår utbyteskontroller vid EU:s östra gränser. Det bör här påpekas att det inte finns något krav på att uppge värdet av de ansökta bidragen i de handlingar som åtföljer varorna (exportdeklarationen eller kontrollexemplaret T5), och det finns ingen lättillgänglig information om de gällande bidragssatserna, i synnerhet när det gäller satser som fastställts genom upphandlingsförfaranden och för varor som inte omfattas av fördragets bilaga 1. Det är därför svårt för tjänstemän att identifiera vilka sändningar som är lämpligast att kontrollera. |
| --- | --- |

18.

Samma sak gäller för utbyteskontrollerna. I tabell 3 visas värdet av sändningar som genomgår utbyteskontroller vid EU:s östra gränser. Det bör här påpekas att det inte finns något krav på att uppge värdet av de ansökta bidragen i de handlingar som åtföljer varorna (exportdeklarationen eller kontrollexemplaret T5), och det finns ingen lättillgänglig information om de gällande bidragssatserna, i synnerhet när det gäller satser som fastställts genom upphandlingsförfaranden och för varor som inte omfattas av fördragets bilaga 1. Det är därför svårt för tjänstemän att identifiera vilka sändningar som är lämpligast att kontrollera.

Tabell 3

Analys av värdet på sändningar som undergått utbyteskontroller vid EU:s östra gränser, granskade av revisionsrätten mellan den 1 maj 2004 och den 30 september 2005

| Medlemsstat | Ungern | Lettland | Polen | Slovenien |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportbidrags- värde (euro) | Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % |
| 0–200 | 25 | 46 | 0 | 0 | 1 | 3 | 17 | 35 |
| IBI eller liknande | 11 | 20 | 11 | 34 | 15 | 43 | 16 | 33 |
| 201–4 000 | 9 | 17 | 7 | 22 | 7 | 20 | 7 | 14 |
| > 4 000 | 9 | 17 | 14 | 44 | 12 | 34 | 9 | 18 |
| Totalt | 54 | 100 | 32 | 100 | 35 | 100 | 49 | 100 |
| IBI | : | Ingår inte i bilaga I. |

Medlemsstat

Ungern

Lettland

Polen

Slovenien

Exportbidrags- värde (euro)

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Antal

%

0–200

25

46

0

0

1

3

17

35

IBI eller liknande

11

20

11

34

15

43

16

33

201–4 000

9

17

7

22

7

20

7

14

> 4 000

9

17

14

44

12

34

9

18

Totalt

54

100

32

100

35

100

49

100

IBI

:

Ingår inte i bilaga I.

Anm: De ungerska myndigheterna utförde hundraprocentiga kontroller av alla fartyg som passerade gränsen mellan Ungern och Serbien. Detta förändrar på ett väsentligt sätt den relativa betydelsen av de kontroller som gjorts av sändningar omfattande ett värde på under 200 euro.

Kostnaden för de kontroller som utförts

| 19. | När sändningar går på export från utförseltullkontor (vanligast förekommande i Förenade kungariket och vissa franska hamnar) kan handelns kostnad för utförandet av de fysiska kontrollerna variera från 120 till 400 euro beroende på de lokala omständigheterna. Dessa kostnader inbegriper förflyttningar av containrar i eller från hamnområdet till lämpliga lossningsplatser och det arbete som det innebär att lossa och lasta om containrarna (se ruta 1).

  Ruta 1En exportör i Förenade kungariket beslutade att avstå från sin ansökan om exportbidrag på 293,28 euro eftersom det skulle ha krävts 51 containerförflyttningar för att göra den aktuella containern tillgänglig för fysisk kontroll, en kostnad som exportören skulle stå för, vilket dessutom skulle ha försenat fartygets avfärd med fem timmar. |
| --- | --- |

19.

När sändningar går på export från utförseltullkontor (vanligast förekommande i Förenade kungariket och vissa franska hamnar) kan handelns kostnad för utförandet av de fysiska kontrollerna variera från 120 till 400 euro beroende på de lokala omständigheterna. Dessa kostnader inbegriper förflyttningar av containrar i eller från hamnområdet till lämpliga lossningsplatser och det arbete som det innebär att lossa och lasta om containrarna (se ruta 1).

Ruta 1En exportör i Förenade kungariket beslutade att avstå från sin ansökan om exportbidrag på 293,28 euro eftersom det skulle ha krävts 51 containerförflyttningar för att göra den aktuella containern tillgänglig för fysisk kontroll, en kostnad som exportören skulle stå för, vilket dessutom skulle ha försenat fartygets avfärd med fem timmar.

| 20. | När sändningar i stället går på export från lastningsplatser inne i länderna uppstår ingen kostnad för handeln eftersom sändningarna i allmänhet visas upp innan de lastas i exportörens lokaler. Två av de medlemsstater som besöktes, Tyskland och Italien (9), debiterar exportören för de fysiska kontrollerna. Kostnaden för en timmes insats på lastningsstället är ca 180 euro. |
| --- | --- |

20.

När sändningar i stället går på export från lastningsplatser inne i länderna uppstår ingen kostnad för handeln eftersom sändningarna i allmänhet visas upp innan de lastas i exportörens lokaler. Två av de medlemsstater som besöktes, Tyskland och Italien (9), debiterar exportören för de fysiska kontrollerna. Kostnaden för en timmes insats på lastningsstället är ca 180 euro.

| 21. | Såsom framgår av ovanstående kan kostnaden för kontrollen överskrida värdet av de utbetalda bidragen, vilket bevisar att kontroller av deklarationer som betingar ett lågt bidragsvärde inte är kostnadseffektiva. |
| --- | --- |

21.

Såsom framgår av ovanstående kan kostnaden för kontrollen överskrida värdet av de utbetalda bidragen, vilket bevisar att kontroller av deklarationer som betingar ett lågt bidragsvärde inte är kostnadseffektiva.

Förhandsunderrättelse om kontroller

| 22. | I gemenskapsförordningarna fastställs tydligt att fysiska kontroller skall utföras ofta och oanmält och att fysiska kontroller som exportören uttryckligen eller antydningsvis har blivit underrättad om inte skall räknas in i det minimiantal kontroller som krävs. Om dessa krav inte uppfylls ser kommissionen det i normala fall som att man har misslyckats med att utföra nyckelkontroller, och det leder till en eventuell korrigering för den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

22.

I gemenskapsförordningarna fastställs tydligt att fysiska kontroller skall utföras ofta och oanmält och att fysiska kontroller som exportören uttryckligen eller antydningsvis har blivit underrättad om inte skall räknas in i det minimiantal kontroller som krävs. Om dessa krav inte uppfylls ser kommissionen det i normala fall som att man har misslyckats med att utföra nyckelkontroller, och det leder till en eventuell korrigering för den berörda medlemsstaten.

| 23. | Fysiska kontroller som utförs på lastningsplatsen, vilken ofta är exportörernas egna lokaler, bedömdes av revisionsrätten vara i hög grad förutsägbara i flera medlemsstater: Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket. Revisionsrätten gjorde iakttagelsen att det var allmän praxis att tjänstemännen anlände innan lastningen av varorna påbörjades. Kontroller som systematiskt inleds innan lastningen påbörjas är detsamma som en underförstådd underrättelse om kontrollen på det sättet att om tulltjänstemannen inte anländer innan lastningen påbörjas vet handlaren att sändningen inte kommer att kontrolleras fysiskt. Risken är då att varor som inte berättigar till stöd eller ett otillräckligt antal varor lastas och att bidrag begärs som exportören inte är berättigad till. Detta går i själva verket stick i stäv med kontrollens syfte och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

23.

Fysiska kontroller som utförs på lastningsplatsen, vilken ofta är exportörernas egna lokaler, bedömdes av revisionsrätten vara i hög grad förutsägbara i flera medlemsstater: Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket. Revisionsrätten gjorde iakttagelsen att det var allmän praxis att tjänstemännen anlände innan lastningen av varorna påbörjades. Kontroller som systematiskt inleds innan lastningen påbörjas är detsamma som en underförstådd underrättelse om kontrollen på det sättet att om tulltjänstemannen inte anländer innan lastningen påbörjas vet handlaren att sändningen inte kommer att kontrolleras fysiskt. Risken är då att varor som inte berättigar till stöd eller ett otillräckligt antal varor lastas och att bidrag begärs som exportören inte är berättigad till. Detta går i själva verket stick i stäv med kontrollens syfte och ändamålsenlighet.

Bulksändningar med högt värde

| 24. | Bulkvaror, främst spannmål och socker, exporteras vanligen på fartyg till en enda bestämmelseort. Varje fartygslast kan betinga ett mycket högt exportbidragsvärde (exempel: 6 700 ton vitsocker som exporterades till Tunisien var värt 3,4 miljoner euro i bidrag i slutet av 2003). Av administrativa orsaker som har med exportlicenser att göra måste dock exportören ofta lämna in ett antal exportdeklarationer som täcker hela sändningen. Vid granskningen konstaterades att av hela fartygslasten brukade man göra fysiska kontroller endast av en deklaration. Detta förfarande strider visserligen inte mot gällande lagstiftning, men de fysiska kontroller som för närvarande utförs har en försvagad effekt eftersom de endast täcker en del av hela fartygslasten, vilket gör kontrollen mindre ändamålsenlig (se ruta 2).

  Ruta 2En exportör lämnade in sex exportdeklarationer för 1 147 ton vitsocker som skulle lastas på ett fartyg för export till Libyen i juli 2006 (totalt exportbidragsvärde: 268 600 euro). En deklaration på 200 ton valdes ut för fysisk kontroll (exportbidragsvärde: 46 840 euro). Tullen i Förenade kungariket iakttog när en del av dessa 200 ton lastades på fartyget. Den fysiska granskningen inleddes kl. 06:20 och avslutades kl. 07:10. |
| --- | --- |

24.

Bulkvaror, främst spannmål och socker, exporteras vanligen på fartyg till en enda bestämmelseort. Varje fartygslast kan betinga ett mycket högt exportbidragsvärde (exempel: 6 700 ton vitsocker som exporterades till Tunisien var värt 3,4 miljoner euro i bidrag i slutet av 2003). Av administrativa orsaker som har med exportlicenser att göra måste dock exportören ofta lämna in ett antal exportdeklarationer som täcker hela sändningen. Vid granskningen konstaterades att av hela fartygslasten brukade man göra fysiska kontroller endast av en deklaration. Detta förfarande strider visserligen inte mot gällande lagstiftning, men de fysiska kontroller som för närvarande utförs har en försvagad effekt eftersom de endast täcker en del av hela fartygslasten, vilket gör kontrollen mindre ändamålsenlig (se ruta 2).

Ruta 2En exportör lämnade in sex exportdeklarationer för 1 147 ton vitsocker som skulle lastas på ett fartyg för export till Libyen i juli 2006 (totalt exportbidragsvärde: 268 600 euro). En deklaration på 200 ton valdes ut för fysisk kontroll (exportbidragsvärde: 46 840 euro). Tullen i Förenade kungariket iakttog när en del av dessa 200 ton lastades på fartyget. Den fysiska granskningen inleddes kl. 06:20 och avslutades kl. 07:10.

Försegling av transportmedel och utbyteskontroller

| 25. | När en fysisk kontroll har utförts krävs det oftast att transportmedlet tullförseglas. Sådana sändningar genomgår vanligtvis inga fler utbyteskontroller om inte förseglingen har brutits eller avlägsnats, då det enligt förordningarna skall göras en särskild utbyteskontroll. Med tanke på vilket värde förseglingen därmed tillskrivs – den blir en veritabel ”passersedel” för sändningen – måste dess användning och meningen med den vara klar och utan tvetydigheter. |
| --- | --- |

25.

När en fysisk kontroll har utförts krävs det oftast att transportmedlet tullförseglas. Sådana sändningar genomgår vanligtvis inga fler utbyteskontroller om inte förseglingen har brutits eller avlägsnats, då det enligt förordningarna skall göras en särskild utbyteskontroll. Med tanke på vilket värde förseglingen därmed tillskrivs – den blir en veritabel ”passersedel” för sändningen – måste dess användning och meningen med den vara klar och utan tvetydigheter.

| 26. | Som en del av det normala förfarandet för godkännande av exportdeklarationer kan tullen också anbringa en tullförsegling på containrar, lastbilar och långtradare utan att ha utfört en fysisk kontroll. Detta förfarande påträffades i synnerhet i Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike och Italien. Vidare förseglar tullen även sändningar som följer TIR-förfarandet (10), även här utan att en fysisk kontroll nödvändigtvis har utförts (se ruta 3 och illustration 1).

  Ruta 3År 2001 klarerades en sändning innehållande 20 ton nötkött för export vid tullen i Spanien med destination Ryssland. Sändningen, som förseglades av spanska tullen, lämnades in för tillfällig förvaring i ett fryshus i Hamburg (lossning och placering under tullens kontroll). Varorna avlägsnades sedan från fryshuset under tullövervakning för transport med lastbil till Ryssland. Trots att varorna hade förseglats tog den tyska tullen ett stickprov, och analysen ledde till att varorna klassades som ätbara slaktbiprodukter från nötkreatur för vilka det inte betalades ut exportbidrag. På grundval av dessa resultat ledde vidare undersökningar i Spanien till att fler oriktigheter upptäcktes, vilka uppgick till ca 497 000 euro – inklusive 56 000 euro i ränta – som samma exportör hade gjort sig skyldig till. Ett meddelande om återvinning utfärdades av utbetalningsstället i slutet av 2006 som avslutning på de administrativa förfarandena. Fallet är för närvarande ännu inte avgjort, och man avvaktar ett slutligt beslut i nationell domstol. Omkring 80 % av kontrollkopiorna T5 visade att sändningar hade förseglats av tullen vid avfärden utan fysisk kontroll och därmed undantogs per definition från den population som skulle kunna vara föremål för utbyteskontroller vid flera av gemenskapens utförselställen. |
| --- | --- |

26.

Som en del av det normala förfarandet för godkännande av exportdeklarationer kan tullen också anbringa en tullförsegling på containrar, lastbilar och långtradare utan att ha utfört en fysisk kontroll. Detta förfarande påträffades i synnerhet i Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike och Italien. Vidare förseglar tullen även sändningar som följer TIR-förfarandet (10), även här utan att en fysisk kontroll nödvändigtvis har utförts (se ruta 3 och illustration 1).

Ruta 3År 2001 klarerades en sändning innehållande 20 ton nötkött för export vid tullen i Spanien med destination Ryssland. Sändningen, som förseglades av spanska tullen, lämnades in för tillfällig förvaring i ett fryshus i Hamburg (lossning och placering under tullens kontroll). Varorna avlägsnades sedan från fryshuset under tullövervakning för transport med lastbil till Ryssland. Trots att varorna hade förseglats tog den tyska tullen ett stickprov, och analysen ledde till att varorna klassades som ätbara slaktbiprodukter från nötkreatur för vilka det inte betalades ut exportbidrag. På grundval av dessa resultat ledde vidare undersökningar i Spanien till att fler oriktigheter upptäcktes, vilka uppgick till ca 497 000 euro – inklusive 56 000 euro i ränta – som samma exportör hade gjort sig skyldig till. Ett meddelande om återvinning utfärdades av utbetalningsstället i slutet av 2006 som avslutning på de administrativa förfarandena. Fallet är för närvarande ännu inte avgjort, och man avvaktar ett slutligt beslut i nationell domstol. Omkring 80 % av kontrollkopiorna T5 visade att sändningar hade förseglats av tullen vid avfärden utan fysisk kontroll och därmed undantogs per definition från den population som skulle kunna vara föremål för utbyteskontroller vid flera av gemenskapens utförselställen.

| 27. | Vid revisionsrättens granskning konstaterades att förseglingar som anbringas av danska och nederländska avsändare som har tillstånd att själva anbringa förseglingarna gav upphov till osäkerhet hos utförseltullkontoret där varorna fördes ut ur EU eftersom dessa ”företagsförseglingar” inte tydligt kunde särskiljas från ”tullförseglingarna”. |
| --- | --- |

27.

Vid revisionsrättens granskning konstaterades att förseglingar som anbringas av danska och nederländska avsändare som har tillstånd att själva anbringa förseglingarna gav upphov till osäkerhet hos utförseltullkontoret där varorna fördes ut ur EU eftersom dessa ”företagsförseglingar” inte tydligt kunde särskiljas från ”tullförseglingarna”.

| 28. | Till följd av detta undantas många sändningar rättmätigt eller av misstag från den population av sändningar som skall genomgå utbyteskontroller eftersom det reella värdet av den anbringade förseglingen är oklart och kan leda till antagandet att en fysisk kontroll redan har utförts. De danska tullmyndigheterna ändrade sina regler om användandet av förseglingar från och med den 1 februari 2006 för att undvika missförstånd. |
| --- | --- |

28.

Till följd av detta undantas många sändningar rättmätigt eller av misstag från den population av sändningar som skall genomgå utbyteskontroller eftersom det reella värdet av den anbringade förseglingen är oklart och kan leda till antagandet att en fysisk kontroll redan har utförts. De danska tullmyndigheterna ändrade sina regler om användandet av förseglingar från och med den 1 februari 2006 för att undvika missförstånd.

Minimiantal utbyteskontroller och deras omfattning

| 29. | I lagstiftningen fastställs (11) att utförseltullkontoret som regel skall utföra minst en utbyteskontroll för varje dag som sändningar avgår från de olika utförselställena i EU. Urvalet av vilka sändningar som skall kontrolleras skall om möjligt göras på grundval av en riskanalys. |
| --- | --- |

29.

I lagstiftningen fastställs (11) att utförseltullkontoret som regel skall utföra minst en utbyteskontroll för varje dag som sändningar avgår från de olika utförselställena i EU. Urvalet av vilka sändningar som skall kontrolleras skall om möjligt göras på grundval av en riskanalys.

| 30. | Det har gjorts olika tolkningar av denna ”en om dagen-regel”. Om sändningar anländer varje dag i sju dagar för lastning av ett fartyg som avgår den sjunde dagen, kontrolleras i Förenade kungariket endast en sändning. Om sändningar däremot lämnar EU via ett tullkontor på gränsen mellan Lettland och Ryssland varje dag i sju dagar görs sju utbyteskontroller. Denna senare regel tillämpas också i hamnar i Belgien, Tyskland, Frankrike, Italien och Nederländerna. |
| --- | --- |

30.

Det har gjorts olika tolkningar av denna ”en om dagen-regel”. Om sändningar anländer varje dag i sju dagar för lastning av ett fartyg som avgår den sjunde dagen, kontrolleras i Förenade kungariket endast en sändning. Om sändningar däremot lämnar EU via ett tullkontor på gränsen mellan Lettland och Ryssland varje dag i sju dagar görs sju utbyteskontroller. Denna senare regel tillämpas också i hamnar i Belgien, Tyskland, Frankrike, Italien och Nederländerna.

| 31. | Ett annat tolkningsproblem gäller sändningar (lastbil/långtradare eller container) som består av många exportdeklarationer, i vissa fall upp till 30. Otydlig lagstiftning och olika tolkningar har lett till situationer där några medlemsstater (t.ex. Lettland, Ungern och Slovenien) kontrollerar hela sändningen medan majoriteten av de andra medlemsstaterna endast valde ut en av deklarationerna för kontroll. |
| --- | --- |

31.

Ett annat tolkningsproblem gäller sändningar (lastbil/långtradare eller container) som består av många exportdeklarationer, i vissa fall upp till 30. Otydlig lagstiftning och olika tolkningar har lett till situationer där några medlemsstater (t.ex. Lettland, Ungern och Slovenien) kontrollerar hela sändningen medan majoriteten av de andra medlemsstaterna endast valde ut en av deklarationerna för kontroll.

Särskilda utbyteskontroller

| 32. | Särskilda utbyteskontroller skall utföras av utförseltullkontoret där varorna förs ut från EU:s territorium om det konstateras att förseglingar som anbringas vid avfärd har avlägsnats, brutits eller att dispens (12) från försegling inte har beviljats. Särskilda utbyteskontroller kan innebära att man också gör en full fysisk kontroll. |
| --- | --- |

32.

Särskilda utbyteskontroller skall utföras av utförseltullkontoret där varorna förs ut från EU:s territorium om det konstateras att förseglingar som anbringas vid avfärd har avlägsnats, brutits eller att dispens (12) från försegling inte har beviljats. Särskilda utbyteskontroller kan innebära att man också gör en full fysisk kontroll.

| 33. | Den praxis som observerades under granskningen var att alla lastbilar/långtradare vid utförseltullkontor vid EU:s östra gräns (Ungern, Lettland, Polen och Slovenien) undersöks, vilket gör det möjligt att kontrollera att förseglingarna är intakta. En sådan strikt kontroll görs däremot inte av sändningar (främst containrar) som förs ut från gemenskapshamnar i Frankrike, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket. Detta beror på att tulltjänstemän i dessa länder inte systematiskt granskar förseglingar när sändningarna anländer till det ställe där de fysiskt förs ut ur EU. Därför identifieras inte alltid sändningar med brutna eller skadade förseglingar, eller som saknar försegling, och dessa kan därmed undgå särskilda utbyteskontroller. För att försöka lösa detta problem har den franska tullen ökat den nationella frekvensen av kontroller av förseglingar på sändningar med 2 %. |
| --- | --- |

33.

Den praxis som observerades under granskningen var att alla lastbilar/långtradare vid utförseltullkontor vid EU:s östra gräns (Ungern, Lettland, Polen och Slovenien) undersöks, vilket gör det möjligt att kontrollera att förseglingarna är intakta. En sådan strikt kontroll görs däremot inte av sändningar (främst containrar) som förs ut från gemenskapshamnar i Frankrike, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket. Detta beror på att tulltjänstemän i dessa länder inte systematiskt granskar förseglingar när sändningarna anländer till det ställe där de fysiskt förs ut ur EU. Därför identifieras inte alltid sändningar med brutna eller skadade förseglingar, eller som saknar försegling, och dessa kan därmed undgå särskilda utbyteskontroller. För att försöka lösa detta problem har den franska tullen ökat den nationella frekvensen av kontroller av förseglingar på sändningar med 2 %.

Utbyteskontrollernas kvalitet

| 34. | I princip är utbyteskontrollerna visuella kontroller av att varorna stämmer med de åtföljande handlingarna. Det förfarande som ofta konstaterades vid tullkontoren i de hamnar som besöktes bestod i att man öppnade containerdörrar och endast identifierade de varor som omedelbart var synliga (”tailgate”-kontroller). Detta berodde ofta på att det inte finns lättillgängliga lämpliga lokaler för lossning, i synnerhet inte i små hamnar (t.ex. Trieste och Dunkerque). Det bästa tillvägagångssättet påträffades vid tullkontor längs EU:s östra gränser, där det gjordes grundliga kontroller av sändningar i kapellastbilar. |
| --- | --- |

34.

I princip är utbyteskontrollerna visuella kontroller av att varorna stämmer med de åtföljande handlingarna. Det förfarande som ofta konstaterades vid tullkontoren i de hamnar som besöktes bestod i att man öppnade containerdörrar och endast identifierade de varor som omedelbart var synliga (”tailgate”-kontroller). Detta berodde ofta på att det inte finns lättillgängliga lämpliga lokaler för lossning, i synnerhet inte i små hamnar (t.ex. Trieste och Dunkerque). Det bästa tillvägagångssättet påträffades vid tullkontor längs EU:s östra gränser, där det gjordes grundliga kontroller av sändningar i kapellastbilar.

Uppföljning av oriktigheter som upptäckts vid utbyteskontroller och särskilda utbyteskontroller

| 35. | Utförseltullkontoren skall informera utbetalningsstället i den berörda medlemsstaten om oriktigheter som upptäckts vid utbyteskontroller och kan begära detaljerade uppgifter om uppföljningsåtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

35.

Utförseltullkontoren skall informera utbetalningsstället i den berörda medlemsstaten om oriktigheter som upptäckts vid utbyteskontroller och kan begära detaljerade uppgifter om uppföljningsåtgärder som vidtagits.

| 36. | Oriktigheter har meddelats av danska, lettiska, polska och slovenska utförseltullkontor till de ansvariga utbetalningsställena i andra medlemsstater. I de flesta fallen har de dock inte fått någon respons om uppföljande åtgärder trots att sådan information har begärts. |
| --- | --- |

36.

Oriktigheter har meddelats av danska, lettiska, polska och slovenska utförseltullkontor till de ansvariga utbetalningsställena i andra medlemsstater. I de flesta fallen har de dock inte fått någon respons om uppföljande åtgärder trots att sådan information har begärts.

| 37. | Ett särskilt problem påträffades vid det danska tullkontoret i Ålborg. Vid kontroller som utfördes av detta tullkontor påträffades ett stort antal sändningar som saknade försegling vid den plats där varorna fördes ut ur EU. I stället för att göra de särskilda utbyteskontroller som krävs vägrade kontoret att intyga att varorna hade lämnat EU:s territorium av det skälet att kontoret inte kunde fastställa varornas identitet eftersom förseglingen saknades. Mellan augusti 2004 och februari 2006 informerade detta kontor utbetalningsställen i andra medlemsstater att det inte kunde intyga utförsel från EU av 280 (13) sändningar eftersom förseglingarna hade avlägsnats. Man fick endast svar i två fall (14) av de 280 som meddelats. Enligt den danska tullen har utbetalningsställena i Frankrike, Grekland, Italien och Spanien inte svarat på något meddelande som de danska myndigheterna skickat. I 17 liknande fall som gällde export med ursprung i Danmark skickade tullen i Ålborg informationen till det danska utbetalningsstället, och exportbidragen drogs därefter tillbaka. |
| --- | --- |

37.

Ett särskilt problem påträffades vid det danska tullkontoret i Ålborg. Vid kontroller som utfördes av detta tullkontor påträffades ett stort antal sändningar som saknade försegling vid den plats där varorna fördes ut ur EU. I stället för att göra de särskilda utbyteskontroller som krävs vägrade kontoret att intyga att varorna hade lämnat EU:s territorium av det skälet att kontoret inte kunde fastställa varornas identitet eftersom förseglingen saknades. Mellan augusti 2004 och februari 2006 informerade detta kontor utbetalningsställen i andra medlemsstater att det inte kunde intyga utförsel från EU av 280 (13) sändningar eftersom förseglingarna hade avlägsnats. Man fick endast svar i två fall (14) av de 280 som meddelats. Enligt den danska tullen har utbetalningsställena i Frankrike, Grekland, Italien och Spanien inte svarat på något meddelande som de danska myndigheterna skickat. I 17 liknande fall som gällde export med ursprung i Danmark skickade tullen i Ålborg informationen till det danska utbetalningsstället, och exportbidragen drogs därefter tillbaka.

| 38. | Ett exempel på detta problem är ett fall där den danska tullen påträffade 30 godkända företagsförseglingar i en lastbilshytt. Förseglingarna skulle ha anbringats vid lastningsstället i Frankrike, som säkerhet mot utbyte under transiten, men låg fritt tillgängliga. |
| --- | --- |

38.

Ett exempel på detta problem är ett fall där den danska tullen påträffade 30 godkända företagsförseglingar i en lastbilshytt. Förseglingarna skulle ha anbringats vid lastningsstället i Frankrike, som säkerhet mot utbyte under transiten, men låg fritt tillgängliga.

Bekräftelse av utförsel från EU

| 39. | En av nyckelfaktorerna när det gäller att bevisa att exportbidrag är berättigade är bekräftelsen av att varorna har lämnat gemenskapens tullområde. För alla varor som exporteras måste antingen själva exportdeklarationen eller en handling som åtföljer sändningen i transit (kontrollkopian T5) stämplas och undertecknas av de nationella myndigheterna (tullen) som en bekräftelse på att varorna har förts ut. |
| --- | --- |

39.

En av nyckelfaktorerna när det gäller att bevisa att exportbidrag är berättigade är bekräftelsen av att varorna har lämnat gemenskapens tullområde. För alla varor som exporteras måste antingen själva exportdeklarationen eller en handling som åtföljer sändningen i transit (kontrollkopian T5) stämplas och undertecknas av de nationella myndigheterna (tullen) som en bekräftelse på att varorna har förts ut.

| 40. | I Förenade kungariket har ansvaret för bekräftelse av att varorna har förts ut, när det gäller varor som exporteras sjövägen i containrar, överlämnats till speditörer och/eller hamnoperatörer. Enligt lagstiftningen krävs det att en sådan bekräftelse görs av ”de behöriga myndigheterna” (15). Speditörer och hamnoperatörer kan inte anses vara behöriga myndigheter. Vid kontroller av detta system som tullen i Förenade kungariket utförde konstaterades att 21 % av de 913 kontrollerade ansökningarna innehöll felaktiga uppgifter om utförseldatum. De förfaranden som noterats i Förenade kungariket leder till en risk för att fel utförseldatum bekräftas och dessutom, med tanke på bristen på dubbelkontroller av affärsdokument, att utförsel bekräftas för varor som inte motsvarar dem som uppgivits i deklarationen. |
| --- | --- |

40.

I Förenade kungariket har ansvaret för bekräftelse av att varorna har förts ut, när det gäller varor som exporteras sjövägen i containrar, överlämnats till speditörer och/eller hamnoperatörer. Enligt lagstiftningen krävs det att en sådan bekräftelse görs av ”de behöriga myndigheterna” (15). Speditörer och hamnoperatörer kan inte anses vara behöriga myndigheter. Vid kontroller av detta system som tullen i Förenade kungariket utförde konstaterades att 21 % av de 913 kontrollerade ansökningarna innehöll felaktiga uppgifter om utförseldatum. De förfaranden som noterats i Förenade kungariket leder till en risk för att fel utförseldatum bekräftas och dessutom, med tanke på bristen på dubbelkontroller av affärsdokument, att utförsel bekräftas för varor som inte motsvarar dem som uppgivits i deklarationen.

| 41. | När varorna exporteras sjövägen fastställs det i gemenskapsbestämmelserna en komplicerad rad möjligheter när det gäller vilket tullkontor som har ansvar för att bekräfta utförsel från EU och utföra utbyteskontroller beroende på om tullen ser sjötransporten (sjöfartslinjen) som ”reguljär” eller ”icke reguljär”. Varor som skeppas på reguljära sjöfartslinjer är de som fraktas på fartyg som endast går mellan hamnar inom gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

41.

När varorna exporteras sjövägen fastställs det i gemenskapsbestämmelserna en komplicerad rad möjligheter när det gäller vilket tullkontor som har ansvar för att bekräfta utförsel från EU och utföra utbyteskontroller beroende på om tullen ser sjötransporten (sjöfartslinjen) som ”reguljär” eller ”icke reguljär”. Varor som skeppas på reguljära sjöfartslinjer är de som fraktas på fartyg som endast går mellan hamnar inom gemenskapens tullområde.

| 42. | Vid granskningen konstaterades att vissa sändningar kan undgå utbyteskontroller på det ställe där varorna slutligen förs ut ur EU. Till exempel när de transporteras sjövägen mellan medlemsstater på reguljära sjöfartslinjer innan de därefter transporteras landvägen till en EU-gränsstation. Detta kan leda till att utförseln bekräftas på ett ställe som inte är det faktiska ställe där varorna förs ut ur gemenskapens tullområde, vilket innebär en risk för att felaktiga utförseldatum bekräftas och att varor vilkas bidragsberättigande har intygats kan återinföras till EU:s territorium (se illustrationerna 2 och 3). |
| --- | --- |

42.

Vid granskningen konstaterades att vissa sändningar kan undgå utbyteskontroller på det ställe där varorna slutligen förs ut ur EU. Till exempel när de transporteras sjövägen mellan medlemsstater på reguljära sjöfartslinjer innan de därefter transporteras landvägen till en EU-gränsstation. Detta kan leda till att utförseln bekräftas på ett ställe som inte är det faktiska ställe där varorna förs ut ur gemenskapens tullområde, vilket innebär en risk för att felaktiga utförseldatum bekräftas och att varor vilkas bidragsberättigande har intygats kan återinföras till EU:s territorium (se illustrationerna 2 och 3).

Resultat av fysiska kontroller samt det sammanhang kontrollerna utförs i

| 43. | Medlemsstaterna skall rapportera förekomsten av oriktigheter som upptäckts genom fysiska kontroller av exportbidrag. I tabell 4 framgår värdet av de oriktigheter som upptäcktes genom fysiska kontroller och rapporterades till OLAF (16) 2000–2005. Totalbeloppet var 3,5 miljoner euro. Här skall påpekas att oriktigheter som gäller exportbidrag som upptäckts genom samtliga metoder under de senaste fem åren uppgår till 98,6 miljoner euro. Detta utgjorde omkring 16 % av det totala antal oriktigheter med jordbruksanknytning som rapporterats till OLAF under denna period, medan andelen exportbidrag av de totala jordbruksutgifterna var 8,6 %. Även om medlemsstaterna utför det antal fysiska kontroller som krävs är därför resultaten i fråga om värdet av de upptäckta oriktigheterna relativt små. |
| --- | --- |

43.

Medlemsstaterna skall rapportera förekomsten av oriktigheter som upptäckts genom fysiska kontroller av exportbidrag. I tabell 4 framgår värdet av de oriktigheter som upptäcktes genom fysiska kontroller och rapporterades till OLAF (16) 2000–2005. Totalbeloppet var 3,5 miljoner euro. Här skall påpekas att oriktigheter som gäller exportbidrag som upptäckts genom samtliga metoder under de senaste fem åren uppgår till 98,6 miljoner euro. Detta utgjorde omkring 16 % av det totala antal oriktigheter med jordbruksanknytning som rapporterats till OLAF under denna period, medan andelen exportbidrag av de totala jordbruksutgifterna var 8,6 %. Även om medlemsstaterna utför det antal fysiska kontroller som krävs är därför resultaten i fråga om värdet av de upptäckta oriktigheterna relativt små.

Tabell 4

Värdet av oriktigheter som påträffats genom fysiska kontroller och som rapporterats till OLAF

Belopp för rapporterade oriktigheter baserat på fysiska kontroller enligt förordning (EEG) nr 386/90

| (i euro) |
| --- |
| Medlemsstat | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Totalt |
| BE | | 66 723 | 40 875 | 64 191 | | 57 129 | 228 918 |
| DK | 173 999 | 91 724 | 152 451 | 7 309 | 63 088 | 63 309 | 551 880 |
| DE | 272 941 | 99 239 | 89 706 | 212 440 | | | 674 326 |
| IE | | 14 347 | 62 974 | 0 | 28 378 | | 105 699 |
| EL | | | | | | | 0 |
| ES | 447 637 | 120 226 | | | | | 567 863 |
| FR | | 93 026 | 55 887 | 135 144 | 311 035 | 80 443 | 675 535 |
| IT | | | | 13 258 | 8 351 | 23 800 | 45 409 |
| LU | | | | | | | 0 |
| NL | | | | 108 139 | | | 108 139 |
| AT | 165 748 | 4 300 | 13 931 | 4 662 | 90 616 | 41 685 | 320 942 |
| PT | | 4 031 | 22 481 | 4 021 | 22 982 | 25 246 | 78 761 |
| FI | | | | | | | 0 |
| SE | | | | | | | 0 |
| UK | | | | | | | 0 |
| EU-15 | 1 060 325 | 493 616 | 438 305 | 549 164 | 524 450 | 291 612 | 3 357 472 |
| CZ | | | | | | | 0 |
| EE | | | | | | | 0 |
| CY | | | | | | 18 327 | 18 327 |
| LV | | | | | | | 0 |
| LT | | | | | | 18 576 | 18 576 |
| HU | | | | | | | 0 |
| MT | | | | | | | 0 |
| PL | | | | | 8 671 | 50 914 | 59 585 |
| SI | | | | | | | 0 |
| SK | | | | | | | 0 |
| EU-10 | | | | | 8 671 | 87 817 | 96 488 |
| Totalt | 1 060 325 | 493 616 | 438 305 | 549 164 | 533 121 | 379 429 | 3 453 960 |
| Källa: OLAF:s databas över oriktigheter per december 2006. |

(i euro)

Medlemsstat

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Totalt

BE

66 723

40 875

64 191

57 129

228 918

DK

173 999

91 724

152 451

7 309

63 088

63 309

551 880

DE

272 941

99 239

89 706

212 440

674 326

IE

14 347

62 974

0

28 378

105 699

EL

0

ES

447 637

120 226

567 863

FR

93 026

55 887

135 144

311 035

80 443

675 535

IT

13 258

8 351

23 800

45 409

LU

0

NL

108 139

108 139

AT

165 748

4 300

13 931

4 662

90 616

41 685

320 942

PT

4 031

22 481

4 021

22 982

25 246

78 761

FI

0

SE

0

UK

0

EU-15

1 060 325

493 616

438 305

549 164

524 450

291 612

3 357 472

CZ

0

EE

0

CY

18 327

18 327

LV

0

LT

18 576

18 576

HU

0

MT

0

PL

8 671

50 914

59 585

SI

0

SK

0

EU-10

8 671

87 817

96 488

Totalt

1 060 325

493 616

438 305

549 164

533 121

379 429

3 453 960

Källa: OLAF:s databas över oriktigheter per december 2006.

| 44. | Omfattningen av de rapporterade oriktigheterna uttryckt som en procentandel av värdet av de kontrollerade deklarationerna (där sådan information har lämnats av medlemsstaterna) är också relativt liten. Enligt medlemsstaternas årsrapporter 2005 utgör den totala omfattningen av rapporterade oriktigheter som upptäcks via fysiska kontroller 0,2 % av de kontrollerade exportbidragsbeloppen (17). |
| --- | --- |

44.

Omfattningen av de rapporterade oriktigheterna uttryckt som en procentandel av värdet av de kontrollerade deklarationerna (där sådan information har lämnats av medlemsstaterna) är också relativt liten. Enligt medlemsstaternas årsrapporter 2005 utgör den totala omfattningen av rapporterade oriktigheter som upptäcks via fysiska kontroller 0,2 % av de kontrollerade exportbidragsbeloppen (17).

| 45. | Om man jämför värdet av de oriktigheter som påvisats genom fysiska kontroller med det som upptäcks genom andra metoder kan man påvisa den relativt låga upptäcktsgraden. I tabell 5 finns en jämförelse mellan värdet av de oriktigheter som rapporterats till OLAF och som upptäckts via fysiska kontroller och dem som upptäckts genom efterhandskontroller (18) av affärshandlingar. Resultatet (förhållandet är 11–1 till förmån för efterhandskontrollerna) tyder på att efterhandskontrollerna, som utförs efter det att den fysiska exporten har ägt rum, hittills har visat sig vara ett effektivare instrument när det gäller att upptäcka oriktigheter. Även om endast vissa slags oriktigheter som upptäcks genom fysiska kontroller kan påvisas vid efterhandskontroller, båda kontrolltyperna är nödvändiga i den övergripande kontrollprocessen, kan dock dessa siffror tyda på att de fysiska kontrollerna och utbyteskontrollerna skulle kunna vara bättre målinriktade. |
| --- | --- |

45.

Om man jämför värdet av de oriktigheter som påvisats genom fysiska kontroller med det som upptäcks genom andra metoder kan man påvisa den relativt låga upptäcktsgraden. I tabell 5 finns en jämförelse mellan värdet av de oriktigheter som rapporterats till OLAF och som upptäckts via fysiska kontroller och dem som upptäckts genom efterhandskontroller (18) av affärshandlingar. Resultatet (förhållandet är 11–1 till förmån för efterhandskontrollerna) tyder på att efterhandskontrollerna, som utförs efter det att den fysiska exporten har ägt rum, hittills har visat sig vara ett effektivare instrument när det gäller att upptäcka oriktigheter. Även om endast vissa slags oriktigheter som upptäcks genom fysiska kontroller kan påvisas vid efterhandskontroller, båda kontrolltyperna är nödvändiga i den övergripande kontrollprocessen, kan dock dessa siffror tyda på att de fysiska kontrollerna och utbyteskontrollerna skulle kunna vara bättre målinriktade.

Tabell 5

Värdet av oriktigheter som rapporterats till OLAF och som upptäckts vid administrativa kontroller i efterhand (förordning (EEG) nr 4045/89)

Källa: OLAF:s databas över oriktigheter per den 1 december 2006.

Oriktigheter som upptäckts vid granskningar i enlighet med förordning 4045/89 (belopp i euro)

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt | 7 711 833 | 4 655 655 | 5 638 791 | 8 044 471 | 1 695 640 | 27 746 390 |

2001

2002

2003

2004

2005

Totalt

Totalt

7 711 833

4 655 655

5 638 791

8 044 471

1 695 640

27 746 390

Belopp för rapporterade oriktigheter grundat på fysisk kontroll enligt förordning 386/90 (i euro)

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt | 493 616 | 438 305 | 549 164 | 533 121 | 379 429 | 2 393 635 |

2001

2002

2003

2004

2005

Totalt

Totalt

493 616

438 305

549 164

533 121

379 429

2 393 635

Jämförelse av belopp för oriktigheter i enlighet med förordning 4045/89 och förordning 386/90

(belopp 4045/89 dividerat med belopp 386/90)

| Förhållandet 4045/89 vs 386/90 | 15,6 | 10,6 | 10,3 | 15,1 | 4,5 | 11,6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Förhållandet 4045/89 vs 386/90

15,6

10,6

10,3

15,1

4,5

11,6

Är kommissionens arrangemang för övervakningen av utförandet av dessa kontroller tillfredsställande och har kommissionen reagerat på resultaten av dessa kontroller eller på brister med lämpliga åtgärder?

| 46. | Kommissionen utför regelbundet granskningar i medlemsstaterna av kontrollförfaranden som gäller exportbidrag. Det görs också skrivbordsgranskningar av medlemsstaternas årsrapporter. Revisionsrätten utvärderade rapporter från dessa granskningar för perioden 2001–2004 och drog slutsatsen att det fanns tillräckligt med nyckelkontroller i systemet för fysiska kontroller och utbyteskontroller. Kommissionens granskningar omfattade huvudområdena i förordning (EEG) nr 386/90 vad gäller tillämpning av riskanalyssystem, tillräckligt antal kontroller, korrekt dokumentation av kontroller, utförselintyg, förseglingsförfaranden och varornas ursprung. Dessutom gjordes kontroller av förhandsfinansiering och av metoden för de kontroller som fastställs i förordning (EEG) nr 4045/89 när det gäller exportbidrag. |
| --- | --- |

46.

Kommissionen utför regelbundet granskningar i medlemsstaterna av kontrollförfaranden som gäller exportbidrag. Det görs också skrivbordsgranskningar av medlemsstaternas årsrapporter. Revisionsrätten utvärderade rapporter från dessa granskningar för perioden 2001–2004 och drog slutsatsen att det fanns tillräckligt med nyckelkontroller i systemet för fysiska kontroller och utbyteskontroller. Kommissionens granskningar omfattade huvudområdena i förordning (EEG) nr 386/90 vad gäller tillämpning av riskanalyssystem, tillräckligt antal kontroller, korrekt dokumentation av kontroller, utförselintyg, förseglingsförfaranden och varornas ursprung. Dessutom gjordes kontroller av förhandsfinansiering och av metoden för de kontroller som fastställs i förordning (EEG) nr 4045/89 när det gäller exportbidrag.

| 47. | Kommissionens åtgärder när det gäller medlemsstaternas årsrapporter enligt förordning (EEG) nr 386/90 täcker alla uppenbara fall där det föreskrivna antalet kontroller inte har utförts (dvs. medlemsstaternas rapportering av egna brister). Även om de frågor som medlemsstaterna har tagit upp har diskuterats inom kommittén för handelsmekanismer behöver ytterligare åtgärder vidtas när det gäller kontrollernas förutsägbarhet (som Italien tog upp i april 2003) och möjligt undvikande av utbyteskontroller (som Danmark tog upp i maj 2004). För att kontrollera korrektheten i medlemsstaternas årsrapporter kontrollerade revisionsrätten värdet av de oriktigheter som rapporterats för 2004 och fann att de nederländska myndigheterna rapporterade ett totalbelopp på 1,4 miljoner euro. Efter revisionsrättens undersökningar minskades detta belopp senare till 78 000 euro. |
| --- | --- |

47.

Kommissionens åtgärder när det gäller medlemsstaternas årsrapporter enligt förordning (EEG) nr 386/90 täcker alla uppenbara fall där det föreskrivna antalet kontroller inte har utförts (dvs. medlemsstaternas rapportering av egna brister). Även om de frågor som medlemsstaterna har tagit upp har diskuterats inom kommittén för handelsmekanismer behöver ytterligare åtgärder vidtas när det gäller kontrollernas förutsägbarhet (som Italien tog upp i april 2003) och möjligt undvikande av utbyteskontroller (som Danmark tog upp i maj 2004). För att kontrollera korrektheten i medlemsstaternas årsrapporter kontrollerade revisionsrätten värdet av de oriktigheter som rapporterats för 2004 och fann att de nederländska myndigheterna rapporterade ett totalbelopp på 1,4 miljoner euro. Efter revisionsrättens undersökningar minskades detta belopp senare till 78 000 euro.

| 48. | Som ett resultat av kommissionens granskningar i medlemsstaterna har finansiella korrigeringar gjorts för brister i medlemsstaternas kontrollsystem, såsom framgår av tabell 6. 67 % eller 34 miljoner euro gäller korrigeringar av brister i utbyteskontroller, fysiska kontroller och dokumentkontroller (Belgien, Danmark, Nederländerna och Förenade kugariket) medan 33 % eller 16,5 miljoner euro gäller brister i djurskydd (Tyskland, Frankrike och Nederländerna). |
| --- | --- |

48.

Som ett resultat av kommissionens granskningar i medlemsstaterna har finansiella korrigeringar gjorts för brister i medlemsstaternas kontrollsystem, såsom framgår av tabell 6. 67 % eller 34 miljoner euro gäller korrigeringar av brister i utbyteskontroller, fysiska kontroller och dokumentkontroller (Belgien, Danmark, Nederländerna och Förenade kugariket) medan 33 % eller 16,5 miljoner euro gäller brister i djurskydd (Tyskland, Frankrike och Nederländerna).

Tabell 6

Exportbidrag – finansiella korrigeringar 2002–2007 (i euro)

| | Djurskydd | Förenklat exportförfarande (19) | Fysiska kontroller (20) | Utbyteskontroller | Datum för granskningsbesök | Försening i antal år |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nederländerna (21)
   (25), | 1 064 627 | | | | 27–29/11/2000
  8–10/1/2001 | 3 |
| | | | 26 664 623 | 14–18/5/2001 | 5,7 |
| Tyskland (22) | 13 823 822 | | | | 13–17/11/2000
  23–26/1/2001 | 3,6 |
| Frankrike (22) | 1 649 756 | | | | 23–25/10/2000
  5–9/2/2001 | 3,8 |
| Belgien (23) | | | 225 713 | | 3–7/12/2001 | 3,4 |
| Förenade kungariket (24) | | 369 440 | 10 772 | | juni 2001
  november 2001 | 4,3 |
| Danmark | | | | 6 616 032 | 24–28/9/2001
  21/6/2002 | |
| Totalt | 16 538 205 | 369 440 | 236 485 | 33 280 655 | | |
| Totalsumma | | | | 50 424 785 | | |
| Procentandel av det totala beloppet korrigeringar | 32,8 % | 0,7 % | 0,50 % | 66,00 % | | |
| Anm: Använd växelkurs:
  1 euro = 0,6791 GBP (27.7.2006). |

Djurskydd

Förenklat exportförfarande (19)

Fysiska kontroller (20)

Utbyteskontroller

Datum för granskningsbesök

Försening i antal år

Nederländerna (21)
   (25),

1 064 627

27–29/11/2000

8–10/1/2001

3

26 664 623

14–18/5/2001

5,7

Tyskland (22)

13 823 822

13–17/11/2000

23–26/1/2001

3,6

Frankrike (22)

1 649 756

23–25/10/2000

5–9/2/2001

3,8

Belgien (23)

225 713

3–7/12/2001

3,4

Förenade kungariket (24)

369 440

10 772

juni 2001

november 2001

4,3

Danmark

6 616 032

24–28/9/2001

21/6/2002

Totalt

16 538 205

369 440

236 485

33 280 655

Totalsumma

50 424 785

Procentandel av det totala beloppet korrigeringar

32,8 %

0,7 %

0,50 %

66,00 %

Anm: Använd växelkurs:

1 euro = 0,6791 GBP (27.7.2006).

| 49. | Fall som gäller bristande efterlevnad med avseende på utbyteskontroller i Italien och Nederländerna, där granskningsbesök genomfördes 2001/02, är ännu inte avgjorda. Detta gäller också för granskningar som utfördes 2004, där förfaranden för avslutande av räkenskaperna kan resultera i finansiella korrigeringar för Tyskland, Irland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket. Kommissionens revisorer upptäckte brister i fråga om kvaliteten på de fysiska kontrollerna och utbyteskontrollerna, exporten av socker, tillämpningen av påföljder, riskanalyssystemens kvalitet och efterlevnaden av bestämmelserna om inspektionsfrekvens. |
| --- | --- |

49.

Fall som gäller bristande efterlevnad med avseende på utbyteskontroller i Italien och Nederländerna, där granskningsbesök genomfördes 2001/02, är ännu inte avgjorda. Detta gäller också för granskningar som utfördes 2004, där förfaranden för avslutande av räkenskaperna kan resultera i finansiella korrigeringar för Tyskland, Irland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket. Kommissionens revisorer upptäckte brister i fråga om kvaliteten på de fysiska kontrollerna och utbyteskontrollerna, exporten av socker, tillämpningen av påföljder, riskanalyssystemens kvalitet och efterlevnaden av bestämmelserna om inspektionsfrekvens.

| 50. | Kommissionen har ännu inte vidtagit ändamålsenliga åtgärder för att förtydliga och/eller strama upp lagstiftningen som ett resultat av sina granskningsresultat. Problemet med kontrollernas förutsägbarhet påpekades i granskningsrapporter om Nederländerna i juni 2004, Spanien i maj 2004 och i Belgien i mars 2005 utan att några tydliga förslag hittills har lagts fram. |
| --- | --- |

50.

Kommissionen har ännu inte vidtagit ändamålsenliga åtgärder för att förtydliga och/eller strama upp lagstiftningen som ett resultat av sina granskningsresultat. Problemet med kontrollernas förutsägbarhet påpekades i granskningsrapporter om Nederländerna i juni 2004, Spanien i maj 2004 och i Belgien i mars 2005 utan att några tydliga förslag hittills har lagts fram.

| 51. | I kommissionens egna interna standarder fastställs att en period på mellan 16 månader (utan förlikning) och 24 månader (med förlikning) krävs mellan granskningsbesöket och det slutliga beslutet, men när det gäller granskningen av de fysiska kontrollerna och utbyteskontrollerna har dessa perioder inte helt följts. |
| --- | --- |

51.

I kommissionens egna interna standarder fastställs att en period på mellan 16 månader (utan förlikning) och 24 månader (med förlikning) krävs mellan granskningsbesöket och det slutliga beslutet, men när det gäller granskningen av de fysiska kontrollerna och utbyteskontrollerna har dessa perioder inte helt följts.

| 52. | De viktigaste punkterna/iakttagelserna i denna rapport meddelade revisionsrätten medlemsstaterna i sina preliminära granskningsresultat som också gjordes tillgängliga för kommissionen i april 2005. De har diskuterats ytterligare vid sammanträdena i kommittén för handelsmekanismer, senast i mitten av 2006. Kommissionen har dock ännu inte vidtagit några konkreta åtgärder för att ta itu med dessa granskningsresultat. |
| --- | --- |

52.

De viktigaste punkterna/iakttagelserna i denna rapport meddelade revisionsrätten medlemsstaterna i sina preliminära granskningsresultat som också gjordes tillgängliga för kommissionen i april 2005. De har diskuterats ytterligare vid sammanträdena i kommittén för handelsmekanismer, senast i mitten av 2006. Kommissionen har dock ännu inte vidtagit några konkreta åtgärder för att ta itu med dessa granskningsresultat.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 53. | När det gäller fysiska kontroller konstaterade revisionsrätten att medlemsstaternas tolkning av den rättsliga ramen hade lett till många kontroller i exportörernas lokaler, vilka utfördes systematiskt i början av lastningsprocessen. Detta ledde till att kontrollerna blev förutsägbara för exportören, vilket hämmade deras effektivitet. I förordningarna fastställs tydligt att kontrollerna skall vara täta och oanmälda och att kontroller där exportören har fått uttrycklig eller underförstådd underrättelse i förhand inte räknas som kontroller i förhållande till minimikraven.

  Rekommendation 1Kommissionen bör se till att förordningen tillämpas korrekt för att garantera att kontrollerna i exportörens lokaler utförs på ett oförutsägbart sätt och utan att exportören antydningsvis har underrättats i förväg. Den bör säkerställa en ändamålsenlig uppföljning av revisionsrättens och sina egna iakttagelser om detta i syfte att avgöra om de kontroller som inte uppfyller detta kriterium skall räknas in i minimikravet på 5 %. |
| --- | --- |

53.

När det gäller fysiska kontroller konstaterade revisionsrätten att medlemsstaternas tolkning av den rättsliga ramen hade lett till många kontroller i exportörernas lokaler, vilka utfördes systematiskt i början av lastningsprocessen. Detta ledde till att kontrollerna blev förutsägbara för exportören, vilket hämmade deras effektivitet. I förordningarna fastställs tydligt att kontrollerna skall vara täta och oanmälda och att kontroller där exportören har fått uttrycklig eller underförstådd underrättelse i förhand inte räknas som kontroller i förhållande till minimikraven.

Rekommendation 1Kommissionen bör se till att förordningen tillämpas korrekt för att garantera att kontrollerna i exportörens lokaler utförs på ett oförutsägbart sätt och utan att exportören antydningsvis har underrättats i förväg. Den bör säkerställa en ändamålsenlig uppföljning av revisionsrättens och sina egna iakttagelser om detta i syfte att avgöra om de kontroller som inte uppfyller detta kriterium skall räknas in i minimikravet på 5 %.

| 54. | I strid med lagstiftningen utfördes fysiska kontroller på ett stort antal lågvärdesdeklarationer. Mellan 6 % och 13 % av de fysiska kontroller som utfördes 2005 täckte endast 0,1 % av det totala värdet av de bidrag som kontrollerades på detta sätt. Detta var särskilt fallet när medlemsstaterna inte tillämpade riskanalys för att välja ut deklarationerna, men även i de tre medlemsstater som revisionsrätten besökte som tillämpade riskanalys kontrollerades lågvärdessändningar regelbundet.

  Rekommendation 2Kommissionen bör se över den metod som medlemsstaterna använder för att välja ut vilka deklarationer som skall genomgå fysiska kontroller. Den bör överväga att göra användandet av riskanalys obligatoriskt och att höja det lägsta bidragsvärde som krävs för att en deklaration skall kontrolleras fysiskt. Detta skulle göra de fysiska kontrollerna mer kostnadseffektiva och bidra till ett effektivare utnyttjande av tullresurserna genom att sändningar med högre värde och större risk väljs ut. |
| --- | --- |

54.

I strid med lagstiftningen utfördes fysiska kontroller på ett stort antal lågvärdesdeklarationer. Mellan 6 % och 13 % av de fysiska kontroller som utfördes 2005 täckte endast 0,1 % av det totala värdet av de bidrag som kontrollerades på detta sätt. Detta var särskilt fallet när medlemsstaterna inte tillämpade riskanalys för att välja ut deklarationerna, men även i de tre medlemsstater som revisionsrätten besökte som tillämpade riskanalys kontrollerades lågvärdessändningar regelbundet.

Rekommendation 2Kommissionen bör se över den metod som medlemsstaterna använder för att välja ut vilka deklarationer som skall genomgå fysiska kontroller. Den bör överväga att göra användandet av riskanalys obligatoriskt och att höja det lägsta bidragsvärde som krävs för att en deklaration skall kontrolleras fysiskt. Detta skulle göra de fysiska kontrollerna mer kostnadseffektiva och bidra till ett effektivare utnyttjande av tullresurserna genom att sändningar med högre värde och större risk väljs ut.

| 55. | Fysiska kontroller av skeppningar av bulkvaror kan resultera i att endast en liten del av fartygslasten kontrolleras fysiskt. När detta görs isolerat utan ytterligare verifiering av att hela sändningen stämmer med deklarationerna och är bidragsberättigande finns det en risk för att värdet av kontrollen försämras.

  Rekommendation 3Kommissionen bör överväga att förtydliga att när en del av en skeppning av bulkvaror väljs ut för fysisk kontroll skall de nationella myndigheterna kontrollera hela fartygslasten genom exempelvis dubbelkontroller mot andra register och se till att inte endast en del av fartygslasten kontrolleras isolerat. |
| --- | --- |

55.

Fysiska kontroller av skeppningar av bulkvaror kan resultera i att endast en liten del av fartygslasten kontrolleras fysiskt. När detta görs isolerat utan ytterligare verifiering av att hela sändningen stämmer med deklarationerna och är bidragsberättigande finns det en risk för att värdet av kontrollen försämras.

Rekommendation 3Kommissionen bör överväga att förtydliga att när en del av en skeppning av bulkvaror väljs ut för fysisk kontroll skall de nationella myndigheterna kontrollera hela fartygslasten genom exempelvis dubbelkontroller mot andra register och se till att inte endast en del av fartygslasten kontrolleras isolerat.

| 56. | När det gäller utbyteskontroller gjorde revisionsrätten följande konstateranden:






  a) | Vissa kontroller som utförts var endast hastiga visuella kontroller av en del av sändningen som inte uppfyllde det avsedda syftet med kontrollerna. |
| --- | --- | --- |

56.

När det gäller utbyteskontroller gjorde revisionsrätten följande konstateranden:

a)

Vissa kontroller som utförts var endast hastiga visuella kontroller av en del av sändningen som inte uppfyllde det avsedda syftet med kontrollerna.

| b) | Medlemsstaterna hade olika sätt att fastställa vilket minimiantal utbyteskontroller som krävs. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna hade olika sätt att fastställa vilket minimiantal utbyteskontroller som krävs.

| c) | I förordningarna fastställs att varor som har kontrollerats fysiskt och förseglats av tullen därefter är undantagna från ytterligare utbyteskontroller (utom i undantagsfall). Vid granskningen konstaterades att vissa sändningar som hade förseglats av tullen (för andra syften) men som inte hade kontrollerats fysiskt senare var undantagna från möjligheten att kontrolleras genom utbyteskontroller på det ställe där de fördes ut från EU:s territorium. |
| --- | --- |

c)

I förordningarna fastställs att varor som har kontrollerats fysiskt och förseglats av tullen därefter är undantagna från ytterligare utbyteskontroller (utom i undantagsfall). Vid granskningen konstaterades att vissa sändningar som hade förseglats av tullen (för andra syften) men som inte hade kontrollerats fysiskt senare var undantagna från möjligheten att kontrolleras genom utbyteskontroller på det ställe där de fördes ut från EU:s territorium.

| d) | Särskilda kontroller av förseglingar utförs av utförseltullkontoren om förseglingar som tidigare anbringats har brutits eller utsatts för åverkan. Eftersom det inte finns några uttryckliga regler för kontroller av förseglingar konstaterades att de hade utförts på ett inkonsekvent sätt. |
| --- | --- |

d)

Särskilda kontroller av förseglingar utförs av utförseltullkontoren om förseglingar som tidigare anbringats har brutits eller utsatts för åverkan. Eftersom det inte finns några uttryckliga regler för kontroller av förseglingar konstaterades att de hade utförts på ett inkonsekvent sätt.

| e) | När varusändningar transporteras mellan medlemsstater sjövägen innan de förs ut ur EU på väg eller järnväg finns det en möjlighet att de undgår att väljas ut för utbyteskontroller på det ställe där de slutligen förs ut från gemenskapens territorium. |
| --- | --- |

e)

När varusändningar transporteras mellan medlemsstater sjövägen innan de förs ut ur EU på väg eller järnväg finns det en möjlighet att de undgår att väljas ut för utbyteskontroller på det ställe där de slutligen förs ut från gemenskapens territorium.

| f) | Sändningar som anländer till det ställe där de skall föras ut från EU:s territorium åtföljs inte av handlingar som tydligt anger exportbidragsvärdet, eller om det överhuvudtaget skall betalas något bidrag eller inte, vilket gör det svårt för de tjänstemän som har till uppgift att utföra sådana kontroller att identifiera vilka sändningar som skall kontrolleras. |
| --- | --- |

f)

Sändningar som anländer till det ställe där de skall föras ut från EU:s territorium åtföljs inte av handlingar som tydligt anger exportbidragsvärdet, eller om det överhuvudtaget skall betalas något bidrag eller inte, vilket gör det svårt för de tjänstemän som har till uppgift att utföra sådana kontroller att identifiera vilka sändningar som skall kontrolleras.

| g) | När oriktigheter upptäcks vid utbyteskontroller måste dessa rapporteras tillbaka till den medlemsstat som varorna ursprungligen kommer ifrån, och en begäran om information om eventuell uppföljning kan också bifogas. Revisionsrätten fann att detta system inte fungerade som avsett och att uppföljningsinformation inte sändes tillbaka till de myndigheter som utförde kontrollerna. |
| --- | --- |

g)

När oriktigheter upptäcks vid utbyteskontroller måste dessa rapporteras tillbaka till den medlemsstat som varorna ursprungligen kommer ifrån, och en begäran om information om eventuell uppföljning kan också bifogas. Revisionsrätten fann att detta system inte fungerade som avsett och att uppföljningsinformation inte sändes tillbaka till de myndigheter som utförde kontrollerna.

Rekommendation 4Revisionsrätten rekommenderar följande:De rättsliga krav som gäller utbyteskontroller bör garantera att hela den sändning som väljs ut för kontroll kan identifieras visuellt.Kommissionen bör överväga att kräva att det antal utbyteskontroller som skall utföras skall fastställas utifrån en lägsta procentandel deklarationer i stället för utifrån ”en om dagen-regeln”.Kommissionen bör vidta åtgärder för att se till att värdet av de förseglingar som anbringas på sändningar av varor som berättigar till exportbidrag är klart och utan tvetydigheter, och på detta sätt se till att utbyteskontroller tillämpas på all export förutom sådan som har kontrollerats fysiskt och förseglats av tullen vid avfärden.Kommissionen bör se över de förordningar som gäller utbyteskontroller – och särskilda utbyteskontroller – för att se till att tillämpningen av dem är harmoniserad mellan medlemsstaterna och så att det står klart för de tjänstemän som har till uppgift att utföra dessa kontroller vid EU:s gränser vilka sändningar som skall väljas ut för kontroll.Kommissionen bör se till att förfarandena för meddelande och uppföljning av rapporterade oriktigheter som upptäcks genom utbyteskontrollerna följs och att de uppföljande åtgärder som krävs utförs på ett effektivt sätt av de berörda medlemsstaterna.

| 57. | Följande gäller kommissionens övervakning av tillämpningen av den rättsliga ramen och kommissionens åtgärder för att rätta till kända brister i dess genomförande:






  a) | Revisionsrättens resultat avspeglas till stor del i resultaten från kommissionens egna revisionsavdelningar. Trots att kommissionen har känt till dessa brister under relativt lång tid har den inte reagerat genom ändringar i lagstiftningen eller genom att i tid ha gjort finansiella korrigeringar. |
| --- | --- | --- |

57.

Följande gäller kommissionens övervakning av tillämpningen av den rättsliga ramen och kommissionens åtgärder för att rätta till kända brister i dess genomförande:

a)

Revisionsrättens resultat avspeglas till stor del i resultaten från kommissionens egna revisionsavdelningar. Trots att kommissionen har känt till dessa brister under relativt lång tid har den inte reagerat genom ändringar i lagstiftningen eller genom att i tid ha gjort finansiella korrigeringar.

| b) | Det faktum att efterhandskontroller av exportbidrag, som utförs av dokument efter det att exportprocessen avslutats, påvisar ett väsentligt högre antal oriktigheter än de fysiska kontrollerna kan tyda på att fysiska kontroller och utbyteskontroller skulle kunna vara bättre målinriktade. |
| --- | --- |

b)

Det faktum att efterhandskontroller av exportbidrag, som utförs av dokument efter det att exportprocessen avslutats, påvisar ett väsentligt högre antal oriktigheter än de fysiska kontrollerna kan tyda på att fysiska kontroller och utbyteskontroller skulle kunna vara bättre målinriktade.

| c) | Kommissionen övervakar hur kontrollerna fungerar genom granskningar i medlemsstaterna och genom att granska de rapporter om utförda exportbidragskontroller som medlemsstaterna skall lämna in. Kommissionen uppnår säkerhet genom dessa kontroller som en del av den övergripande säkerhet som den skall uppnå om att jordbruksbidrag betalas på ett lagligt och korrekt sätt. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen övervakar hur kontrollerna fungerar genom granskningar i medlemsstaterna och genom att granska de rapporter om utförda exportbidragskontroller som medlemsstaterna skall lämna in. Kommissionen uppnår säkerhet genom dessa kontroller som en del av den övergripande säkerhet som den skall uppnå om att jordbruksbidrag betalas på ett lagligt och korrekt sätt.

De brister som revisionsrätten konstaterade behöver få en ändamålsenlig behandling för att systemet med fysiska kontroller och utbyteskontroller skall ge kommissionen större säkerhet när det gäller exportbidragsutgifter.

Rekommendation 5Revisionsrätten rekommenderar följande:Kommissionen bör föreslå ändringar i lagstiftningen för att stärka de fysiska kontrollerna och utbyteskontrollerna och för att garantera att dessa kontroller tillämpas på ett smidigt och ändamålsenligt sätt. I detta bör ingå att se till att kontrollerna inte är förutsägbara, att göra urvalet av kontroller på grundval av riskanalys obligatoriskt och att se till att utbyteskontroller tillämpas på de exporter där ingen tidigare fysisk kontroll har gjorts.Kommissionen bör särskilt granska giltigheten hos de kontroller som utförs innan varorna lastas för att avgöra om dessa kontroller kan anses uppfylla de kriterier som behövs för att uppnå det minimiantal kontroller som gemenskapslagstiftningen kräver.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 21 juni 2007.

För revisionsrätten

Hubert WEBER

Ordförande

---

(1)  Utgifter för EUGFJ-garanti.

1

Källa: Generaldirektoratet för jordbruks 35:e ekonomiska redogörelse för EUGFJ-garanti.

Källa:

(2)  EGT L 42, 16.2.1990, s. 6.

2

(3)  Kommissionens databas CATS (Clearance Audit Trail System) ger uppgifter om betalade exportbidragsbelopp per deklaration och EUGFJ-år och ytterligare uppgifter som gäller exportbidragsdeklarationer.

3

CATS-uppgifterna gäller det EUGFJ-år som löper från mitten av oktober till mitten av oktober medan de uppgifter som finns i medlemsstaternas årsrapporter avser kalenderåret.

(4)  Endast granskningar avseende utbyteskontroller.

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 3122/94 av den 20 december 1994 om kriterier för riskanalys vad avser jordbruksprodukter som berättigar till exportbidrag (EGT L 330, 21.12.1994, s. 31).

5

(6)  Varor som inte tas upp i bilaga 1. Exportbidrag betalas för basprodukter som spannmål, socker, mjölk och smör när de används i tillverkningen av produkter som spritdrycker, mjölkpreparat, konditorivaror, kakor och andra sockerkonfektyrer.

6

(7)  Revisionsrättens analys av CATS-databasen visar på mellan 26 760 och 29 953 kontroller kalenderåret 2005, medan medlemsstaternas rapporter enligt artikel 11 angav följande antal fysiska kontroller: EU-15: 31 003 och EU-25: 36 249.

7

(8)  Grekland har inte lämnat uppgifter om fysiska kontroller för EUGFJåret 2005, därför presenteras inga uppgifter.

8

Källa: Kommissionens CATS-databas.

Källa:

(9)  Franska tullen debiterar exportören om klarering av varorna begärs utanför tullkontorets officiella öppettider.

9

(10)  TIR = ”Transports internationaux routiers” (internationella vägtransporter).

10

(11)  I artikel 10.2 i kommissionens förordning (EG) nr 2090/2002 (EGT L 322, 27.11.2002, s. 4) fastställs att ”antalet kontroller beträffande utbyte per kalenderår inte får vara lägre än det antal dagar då sändningar av produkter som omfattas av exportbidrag, och som inte förseglats i enlighet med första stycket, lämnar gemenskapens tullområde via utfartstullkontoret i fråga”.

11

(12)  Dispens från försegling kan beviljas på grund av de exporterade varornas egenskaper (t.ex. kläckägg).

12

(13)  Den totala populationen där utbyteskontroller kunde komma i fråga var ”1 482” år 2005. Antalet oriktigheter som upptäcktes vid särskilda utbyteskontroller var ”263”.

13

(14)  1) Den danska tullen bekräftade inte utförseln och informerade det belgiska utbetalningsstället (BIRB) om resultaten av utbyteskontrollen i oktober 2004. BIRB betalade dock exportbidraget på ca 3 200 euro för socker, baserat på ett ankomstbevis från Norge och informerade den danska tullen om det beslut som fattades i augusti 2005.

14

2) I juni 2005 vägrade den danska tullen att attestera utförsel av varorna eftersom de inte kunde fastställa identiteten på grund av att den försegling som anbringas vid avfärden från Tyskland saknades. I september 2005 vägrade det tyska utbetalningsstället (HZA Hamburg-Jonas) att betala exportbidrag på omkring 21 800 euro för en container med smör till Norge. Den nederländska exportören överklagade detta beslut. Fallet var ännu inte avgjort i Finanzgericht Hamburg i slutet av januari 2007.

(15)  Artikel 9.1 a i kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 (EGT L 102, 17.4.1999, s. 11): ”Om kontrollexemplaret T5, eller det nationella dokument som visar att produkterna har lämnat gemenskapens tullområde, har attesterats av de behöriga myndigheterna får de berörda produkterna inte (...).”

15

(16)  Europeiska byrån för bedrägeribekämpning.

16

(17)  Rapporter per medlemsstat i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 2090/2002 och kommissionens sammanfattande rapport per den 17 november 2006.

17

(18)  I enlighet med rådets förordning (EEG) nr 4045/89 av den 21 december 1989 om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EGT L 388, 30.12.1989, s. 18).

18

(19)  Brister i utformningen av det förenklade exportförfarandet (”scheduling system”).

19

(20)  Minimiantalet inspektioner inte utfört.

20

(21)  Beslut 2004/561/EG (EUT L 250, 24.7.2004, s. 21).

21

(22)  Beslut 2005/354/EG (EUT L 112, 3.5.2005, s. 14).

22

(23)  Beslut 2005/579/EG (EUT L 199, 29.7.2005, s. 84).

23

(24)  Beslut 2006/554/EG (EUT L 218, 9.8.2006, s. 12).

24

(25)  Beslut 2007/243/EG (EUT L 106, 24.4.2007, s. 55).

25

Anm: Använd växelkurs:

Anm:

1 euro = 0,6791 GBP (27.7.2006).

---

GRAFISKA ILLUSTRATIONER

Grafisk illustration 1

Nötkött från Spanien till Ryssland via Tyskland och Lettland med lastbil

Image

Exportbidragsvärde för en sändning nötkött: 9 000 euro. Varor som är på väg till sin slutliga bestämmelseort kan förvaras i fryshus (t.ex. Hamburg/Tyskland) under tullens övervakning under en viss period innan ett beslut fattas av exportören om de slutliga transportsätten (fartyg eller lastbil).

Grafisk illustration 2

Frusen kyckling (fjäderfä) från Morlaix (Frankrike) till Saudiarabien via Brest (Frankrike) och Rotterdam (Nederländerna) med feederfartyg och oceangående fartyg i containrar på 24 ton

Image

Exportbidragsvärde för en container på 24 ton: 10 800 euro i november 2004.

Avgångstullkontor: Morlaix

Utförseltullkontor: Brest (omlastning i Rotterdam)

Feederfartyget mellan Brest och Rotterdam (som visserligen anses som en reguljär sjöfartslinje i kommersiellt hänseende) har tullstatus som ”icke reguljär” sjöfartslinje enligt innebörden i tullkodexen. Utförseln av varor från EU bekräftas därför riktigt av tullen i Brest den dag fartyget lämnar hamnen i Brest.

Grafisk illustration 3

Helmjölkspulver från Cookstown (Förenade kungariket) till Moskva (Ryssland) via Rotterdam (Nederländerna), Riga (Lettland) och Grebneva (Lettland) med fartyg och lastbil

Image

Exportbidragsvärde för en container på 25 ton:13 650 euro i juni 2005.

Avgångstullkontor: Belfast (klarering inne i landet i Cookstown)

(Första) utförseltullkontor: Belfast

(Slutligt) utförseltullkontor: Grebneva/Lettland

Beroende på om de sjöfartslinjer som används är ”reguljära” eller ”icke reguljära” kan utförseltullkontoret, som är ansvarigt för utbyteskontroller och bekräftelse av att varorna har förts ut ur gemenskapens territorium, vara antingen Belfast/Förenade kungariket, Rotterdam/Nederländerna eller Grebneva/Lettland.

---

BILAGA

HUR SYSTEMET FUNGERAR

Här följer en kort beskrivning av systemet för fysiska kontroller och utbyteskontroller av exportbidragssändningar och bekräftelser av utförsel ur EU.

| a) | Exportörer kan visa upp sina exportbidragssändningar inne i landet på lossningsorten (i affärslokaler) eller på tullkontor antingen inne i landet eller vid utförselstället där varorna förs ut ur EU. |
| --- | --- |

a)

Exportörer kan visa upp sina exportbidragssändningar inne i landet på lossningsorten (i affärslokaler) eller på tullkontor antingen inne i landet eller vid utförselstället där varorna förs ut ur EU.

| b) | Varorna måste åtföljas av en exportdeklaration som bland annat innehåller en beskrivning och uppgifter om kvantitet. |
| --- | --- |

b)

Varorna måste åtföljas av en exportdeklaration som bland annat innehåller en beskrivning och uppgifter om kvantitet.

| c) | Om varorna visas upp vid en lastningsort inne i landet skall exportören i allmänhet underrätta detta tullkontor om lastningen 24 timmar innan den påbörjas och ange hur lång tid den förväntas ta (förhandsunderrättelse) (1). |
| --- | --- |

c)

Om varorna visas upp vid en lastningsort inne i landet skall exportören i allmänhet underrätta detta tullkontor om lastningen 24 timmar innan den påbörjas och ange hur lång tid den förväntas ta (förhandsunderrättelse) (1).

| d) | Minst 5 % av de exportdeklarationer som lämnas in per produktsektor skall kontrolleras fysiskt per år (2). |
| --- | --- |

d)

Minst 5 % av de exportdeklarationer som lämnas in per produktsektor skall kontrolleras fysiskt per år (2).

| e) | Minskade procentsatser för antal kontroller per produktsektor (3) tillåts när urvalet av de deklarationer som skall kontrolleras grundas på riskanalys, men den totala procentsatsen på 5 % av deklarationerna måste ändå respekteras. Fysiska kontroller inom produktsektorer med ”hög risk” kan kompensera för kontroller i mindre omfattning än 5 % i produktsektorer med ”låg risk”. |
| --- | --- |

e)

Minskade procentsatser för antal kontroller per produktsektor (3) tillåts när urvalet av de deklarationer som skall kontrolleras grundas på riskanalys, men den totala procentsatsen på 5 % av deklarationerna måste ändå respekteras. Fysiska kontroller inom produktsektorer med ”hög risk” kan kompensera för kontroller i mindre omfattning än 5 % i produktsektorer med ”låg risk”.

| f) | Låga exportbidragsvärden och deklarationer med låga kvantiteter (<200 euro och <500 kg) bör inte kontrolleras fysiskt om det inte finns misstankar om bedrägeri eller missbruk (4). |
| --- | --- |

f)

Låga exportbidragsvärden och deklarationer med låga kvantiteter (<200 euro och <500 kg) bör inte kontrolleras fysiskt om det inte finns misstankar om bedrägeri eller missbruk (4).

| g) | En kontroll som exportören uttryckligen eller antydningsvis har underrättats om i förväg får inte räknas som en fysisk kontroll (5). |
| --- | --- |

g)

En kontroll som exportören uttryckligen eller antydningsvis har underrättats om i förväg får inte räknas som en fysisk kontroll (5).

| h) | När varorna fysiskt lämnar EU från en annan plats än den där varorna och exportdeklarationen visades upp, skall transportmedlet eller kollina förseglas. Förseglingarna anbringas av tullmyndigheterna eller av exportörerna själva om de har fått godkännande av tullmyndigheterna att använda företagsförseglingar (6). |
| --- | --- |

h)

När varorna fysiskt lämnar EU från en annan plats än den där varorna och exportdeklarationen visades upp, skall transportmedlet eller kollina förseglas. Förseglingarna anbringas av tullmyndigheterna eller av exportörerna själva om de har fått godkännande av tullmyndigheterna att använda företagsförseglingar (6).

| i) | Kontroll beträffande utbyte (7) skall utföras på minst lika många deklarationer som det antal dagar under vilka varor som omfattas av exportbidrag och som inte förseglats (8) lämnar EU via tullkontoret i fråga (i princip minst en deklaration om dagen). |
| --- | --- |

i)

Kontroll beträffande utbyte (7) skall utföras på minst lika många deklarationer som det antal dagar under vilka varor som omfattas av exportbidrag och som inte förseglats (8) lämnar EU via tullkontoret i fråga (i princip minst en deklaration om dagen).

| j) | Dessutom skall särskilda kontroller utföras när förseglingarna har avlägsnats eller brutits eller när dispens från försegling inte har getts. |
| --- | --- |

j)

Dessutom skall särskilda kontroller utföras när förseglingarna har avlägsnats eller brutits eller när dispens från försegling inte har getts.

| k) | Utbyteskontroller är visuella kontroller som skall garantera att varorna stämmer överens med de tullhandlingar som åtföljer dem. |
| --- | --- |

k)

Utbyteskontroller är visuella kontroller som skall garantera att varorna stämmer överens med de tullhandlingar som åtföljer dem.

| l) | Exportbidrag skall betalas, bland annat, efter bekräftelse från tullen att varorna har lämnat EU:s territorium (9). |
| --- | --- |

l)

Exportbidrag skall betalas, bland annat, efter bekräftelse från tullen att varorna har lämnat EU:s territorium (9).

---

(1)  Artikel 5.7 i förordning (EG) nr 800/1999.

(2)  Artikel 3 i förordning (EEG) nr 386/90.

(3)  ”(...) en lägsta procentsats på 2 % per produktsektor [är] obligatorisk.”

(4)  Artikel 2 i förordning (EG) nr 2090/2002.

(5)  Artikel 3 i förordning (EEG) nr 386/90 och artikel 5 i förordning (EG) nr 2090/2002.

(6)  Artikel 7 i förordning (EG) nr 2090/2002.

(7)  Artikel 10 i förordning (EG) nr 2090/2002.

(8)  Kontroller beträffande utbyte skall normalt sett inte utföras när försändelser har förseglats av tullen vid avgången eftersom de anses vara kontrollerade fysiskt och överensstämma med deklarationen.

(9)  När bidragsnivåerna varierar beroende på bestämmelseland krävs bevis för att varorna har släppts ut på marknaden i det land som i deklarationen uppgavs vara bestämmelseland.

---

KOMMISSIONENS SVAR

SAMMANFATTNING

| I. | Exportbidrag var en av hörnstenarna i den gemensamma jordbrukspolitiken fram till 1992 års reformer av detta politikområde och har därefter blivit mindre viktiga efter flera reformer på området. Detta illustreras av uppgifterna i tabell 1: från 9,8 miljarder euro 1988 till 2,5 miljarder euro 2006. I 2007 års budget har endast 1,4 miljarder euro anslagits till exportbidrag. Det viktigaste är emellertid att kommissionen har gjort ett politiskt åtagande inom ramen för WTO om att slopa alla exportbidrag senast 2013.
  Intill dess att de sista exportbidragen har betalats ut måste vi emellertid ha ett välfungerande kontrollsystem. Därför välkomnar kommissionen de flesta av rekommendationerna och dessa kommer också att följas upp. En genomgripande förändring av kontrollsystemet får inte leda till att lagstiftningen försvåras på ett onödigt sätt, eller att förvaltningen och bidragstagarna drabbas av en oproportionerligt ökande administrativ arbetsbörda bara för att föregripa eventuella risker. Eftersom systemet med exportbidrag nu är på väg att fasas ut för att slutligen slopas helt, skulle detta inte kunna motiveras. |
| --- | --- |

I.

Exportbidrag var en av hörnstenarna i den gemensamma jordbrukspolitiken fram till 1992 års reformer av detta politikområde och har därefter blivit mindre viktiga efter flera reformer på området. Detta illustreras av uppgifterna i tabell 1: från 9,8 miljarder euro 1988 till 2,5 miljarder euro 2006. I 2007 års budget har endast 1,4 miljarder euro anslagits till exportbidrag. Det viktigaste är emellertid att kommissionen har gjort ett politiskt åtagande inom ramen för WTO om att slopa alla exportbidrag senast 2013.

Intill dess att de sista exportbidragen har betalats ut måste vi emellertid ha ett välfungerande kontrollsystem. Därför välkomnar kommissionen de flesta av rekommendationerna och dessa kommer också att följas upp. En genomgripande förändring av kontrollsystemet får inte leda till att lagstiftningen försvåras på ett onödigt sätt, eller att förvaltningen och bidragstagarna drabbas av en oproportionerligt ökande administrativ arbetsbörda bara för att föregripa eventuella risker. Eftersom systemet med exportbidrag nu är på väg att fasas ut för att slutligen slopas helt, skulle detta inte kunna motiveras.

| II. | Fysiska kontroller av exportsändningar är en del av nuvarande allmänna kontrollsystem. Dessa kontroller inbegriper också förhandskontroller av 100 % av ansökningarna om exportbidrag, efterhandskontroller enligt rådets förordning (EEG) nr 4045/89 och kommissionens verifikation inom ramen för avslutandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

II.

Fysiska kontroller av exportsändningar är en del av nuvarande allmänna kontrollsystem. Dessa kontroller inbegriper också förhandskontroller av 100 % av ansökningarna om exportbidrag, efterhandskontroller enligt rådets förordning (EEG) nr 4045/89 och kommissionens verifikation inom ramen för avslutandet av räkenskaperna.

| IV. | a) | Kommissionen är medveten om risken med kontrollernas förutsägbarhet och vid det möte, som hölls i kommittén för handelsmekanismer den 10 maj 2005, påminde kommissionen medlemsstaterna om vikten av att variera tidpunkterna för fysiska kontroller i syfte att bibehålla överraskningsmomentet. |
| --- | --- | --- |

IV.

a)

Kommissionen är medveten om risken med kontrollernas förutsägbarhet och vid det möte, som hölls i kommittén för handelsmekanismer den 10 maj 2005, påminde kommissionen medlemsstaterna om vikten av att variera tidpunkterna för fysiska kontroller i syfte att bibehålla överraskningsmomentet.

| b) | Under 2005 utfördes, enligt årsrapporterna från medlemsstaterna, fysisk kontroll av 6,08 % av alla exporter för de belopp som överstiger gränsen för belopp av mindre betydelse. Dessa exporter står för närmare 7 % av det totala exportvärdet, vilket visar att kontrollerna inte var koncentrerade på lågvärdesexporter. |
| --- | --- |

b)

Under 2005 utfördes, enligt årsrapporterna från medlemsstaterna, fysisk kontroll av 6,08 % av alla exporter för de belopp som överstiger gränsen för belopp av mindre betydelse. Dessa exporter står för närmare 7 % av det totala exportvärdet, vilket visar att kontrollerna inte var koncentrerade på lågvärdesexporter.

| c) | Den tillämpade metoden innebär att lagstiftning och policymål efterlevs. Kontrollen av ett representativt urval av skeppningar av bulkvaror liknar behandlingen av andra typer av varor. |
| --- | --- |

c)

Den tillämpade metoden innebär att lagstiftning och policymål efterlevs. Kontrollen av ett representativt urval av skeppningar av bulkvaror liknar behandlingen av andra typer av varor.

| V. | a) | Utbyteskontroller innebär en visuell kontroll av överensstämmelsen mellan de varor som presenteras för tullen vid utförseltullkontoret med dem som deklareras i tullen på avsändningsorten (1). |
| --- | --- | --- |

V.

a)

Utbyteskontroller innebär en visuell kontroll av överensstämmelsen mellan de varor som presenteras för tullen vid utförseltullkontoret med dem som deklareras i tullen på avsändningsorten (1).

Vad gäller antalet utförda kontroller har medlemsstaterna i stort uppfyllt minimikraven.

| VI. | a) | Kommissionen välkomnar granskningsresultaten i rapportens punkt 46, särskilt att ”revisionsrätten utvärderade rapporter från dessa (kommissionens) granskningar för perioden 2001–2004 och drog slutsatsen att det fanns tillräckligt med nyckelkontroller i systemet för fysiska kontroller och utbyteskontroller.” |
| --- | --- | --- |

VI.

a)

Kommissionen välkomnar granskningsresultaten i rapportens punkt 46, särskilt att ”revisionsrätten utvärderade rapporter från dessa (kommissionens) granskningar för perioden 2001–2004 och drog slutsatsen att det fanns tillräckligt med nyckelkontroller i systemet för fysiska kontroller och utbyteskontroller.”

| b) | Kommissionen försåg medlemsstaterna med relevanta resultat i god tid. I tillämpliga fall kommer dessa att leda till krav på återbetalning till EU:s budget. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen försåg medlemsstaterna med relevanta resultat i god tid. I tillämpliga fall kommer dessa att leda till krav på återbetalning till EU:s budget.

I både rådets förordning (EEG) nr 386/90 och kommissionens förordning (EG) nr 2090/2002 förbereds ändringar i lagstiftningen i syfte att bl.a. tackla de brister som framhållits av revisionsrätten.

| VII. | b) | Vid det möte som hölls i kommittén för handelsmekanismer den 10 maj 2005 påmindes medlemsstaterna om behovet av att variera tidpunkterna för de fysiska kontrollerna och medlemsstaterna förväntas agera i enlighet med detta. |
| --- | --- | --- |

VII.

b)

Vid det möte som hölls i kommittén för handelsmekanismer den 10 maj 2005 påmindes medlemsstaterna om behovet av att variera tidpunkterna för de fysiska kontrollerna och medlemsstaterna förväntas agera i enlighet med detta.

Efter ingående överväganden och överläggningar kommer kommissionen inom den närmaste framtiden att förse medlemsstaterna i kommittén för handelsmekanismer med förslag till ändrad lagstiftning.

INLEDNING

| 1. | Exportbidrag var en av hörnstenarna i den gemensamma jordbrukspolitiken fram till 1992 års reformer av detta politikområde och har därefter blivit mindre viktiga efter flera reformer på området. Detta illustreras av uppgifterna i tabell 1: från 9,8 miljarder euro 1988 till 2,5 miljarder euro 2006. I 2007 års budget har endast 1,4 miljarder euro anslagits till exportbidrag. Det viktigaste är emellertid att kommissionen har gjort ett politiskt åtagande inom ramen för WTO om att slopa alla exportbidrag senast 2013.
  Intill dess att de sista exportbidragen har betalats ut måste vi emellertid ha ett välfungerande kontrollsystem. Därför välkomnar kommissionen de flesta av rekommendationerna och dessa kommer också att följas upp. En genomgripande förändring av kontrollsystemet får inte leda till att lagstiftningen försvåras på ett onödigt sätt, eller att förvaltningen och bidragstagarna drabbas av en oproportionerligt ökande administrativ arbetsbörda bara för att föregripa eventuella risker. Eftersom systemet med exportbidrag nu är på väg att fasas ut för att slutligen slopas helt, skulle detta inte kunna motiveras. |
| --- | --- |

1.

Exportbidrag var en av hörnstenarna i den gemensamma jordbrukspolitiken fram till 1992 års reformer av detta politikområde och har därefter blivit mindre viktiga efter flera reformer på området. Detta illustreras av uppgifterna i tabell 1: från 9,8 miljarder euro 1988 till 2,5 miljarder euro 2006. I 2007 års budget har endast 1,4 miljarder euro anslagits till exportbidrag. Det viktigaste är emellertid att kommissionen har gjort ett politiskt åtagande inom ramen för WTO om att slopa alla exportbidrag senast 2013.

Intill dess att de sista exportbidragen har betalats ut måste vi emellertid ha ett välfungerande kontrollsystem. Därför välkomnar kommissionen de flesta av rekommendationerna och dessa kommer också att följas upp. En genomgripande förändring av kontrollsystemet får inte leda till att lagstiftningen försvåras på ett onödigt sätt, eller att förvaltningen och bidragstagarna drabbas av en oproportionerligt ökande administrativ arbetsbörda bara för att föregripa eventuella risker. Eftersom systemet med exportbidrag nu är på väg att fasas ut för att slutligen slopas helt, skulle detta inte kunna motiveras.

| 4. | Utöver de kontroller som omnämnts av revisionsrätten görs förhandskontroller av 100 % av ansökningarna om exportbidrag, och efterhandskontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89. |
| --- | --- |

4.

Utöver de kontroller som omnämnts av revisionsrätten görs förhandskontroller av 100 % av ansökningarna om exportbidrag, och efterhandskontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89.

IAKTTAGELSER

| 13. | Vad gäller Förenade kungariket, berodde det av revisionsrätten påpekade problemet med deklarationer som lämnas utan avseende på problem med ett nytt datasystem som infördes 2004. Sedan dess har antalet deklarationer utan avseende minskat avsevärt. |
| --- | --- |

13.

Vad gäller Förenade kungariket, berodde det av revisionsrätten påpekade problemet med deklarationer som lämnas utan avseende på problem med ett nytt datasystem som infördes 2004. Sedan dess har antalet deklarationer utan avseende minskat avsevärt.

| 15. | Det står medlemsstaterna fritt att utföra vilka kontroller de önskar av lågvärdesexporter, förutsatt att de inte tar upp dem vid beräkningen av det minsta antalet kontroller som skall utföras. Dessutom åligger det medlemsstaterna att anta lämpliga regler för att hindra bedrägeri och missbruk (2). Dessa bestämmelser kan mycket väl omfatta vissa fysiska kontroller och utbyteskontroller av lågvärdesexporter, då de kan räknas i syfte att beräkna minimikrav.
  Icke desto mindre delar kommissionen revisionsrättens uppfattning att medlemsstaterna bör eftersträva en lämplig jämvikt mellan lågvärdes- och högvärdessändningar som valts ut för kontroller för att på effektivast möjliga sätt tackla riskerna.
  Under 2005 utfördes, enligt årsrapporterna från medlemsstaterna, fysisk kontroll av 6,08 % av alla exporter för de belopp som överstiger gränsen för belopp av mindre betydelse. |
| --- | --- |

15.

Det står medlemsstaterna fritt att utföra vilka kontroller de önskar av lågvärdesexporter, förutsatt att de inte tar upp dem vid beräkningen av det minsta antalet kontroller som skall utföras. Dessutom åligger det medlemsstaterna att anta lämpliga regler för att hindra bedrägeri och missbruk (2). Dessa bestämmelser kan mycket väl omfatta vissa fysiska kontroller och utbyteskontroller av lågvärdesexporter, då de kan räknas i syfte att beräkna minimikrav.

Icke desto mindre delar kommissionen revisionsrättens uppfattning att medlemsstaterna bör eftersträva en lämplig jämvikt mellan lågvärdes- och högvärdessändningar som valts ut för kontroller för att på effektivast möjliga sätt tackla riskerna.

Under 2005 utfördes, enligt årsrapporterna från medlemsstaterna, fysisk kontroll av 6,08 % av alla exporter för de belopp som överstiger gränsen för belopp av mindre betydelse.

| 16. | Kommissionen påminner om att lågvärdessändningar kan inbegripas i beräkningen av det minsta antalet kontroller som skall genomföras, när de genomförs för att förebygga bedrägeri och missbruk. Se artikel 2.3 i kommissionens förordning (EG) nr 2090/2002. |
| --- | --- |

16.

Kommissionen påminner om att lågvärdessändningar kan inbegripas i beräkningen av det minsta antalet kontroller som skall genomföras, när de genomförs för att förebygga bedrägeri och missbruk. Se artikel 2.3 i kommissionens förordning (EG) nr 2090/2002.

| 17. | Förslaget kommer att prövas närmare av kommissionen. |
| --- | --- |

17.

Förslaget kommer att prövas närmare av kommissionen.

| 18. | Kommissionen understryker att det åligger exportören att ange huruvida en ansökan om exportbidrag har gjorts. Förslagen kommer att lämnas till kommittén för handelsmekanismer som får diskutera frågan om obligatoriska uppgifter i handlingarna (kontrollexemplaret T5) samt avgöra huruvida ett bidrag har begärts och bifoga en beräkning av det totala beloppet. |
| --- | --- |

18.

Kommissionen understryker att det åligger exportören att ange huruvida en ansökan om exportbidrag har gjorts. Förslagen kommer att lämnas till kommittén för handelsmekanismer som får diskutera frågan om obligatoriska uppgifter i handlingarna (kontrollexemplaret T5) samt avgöra huruvida ett bidrag har begärts och bifoga en beräkning av det totala beloppet.

| 19–21. | Kommissionen godtar att kontrollkostnaden (för exportören) är betydligt högre när den utförs vid utförseltullkontoret än om den sker i exportörens lokaler. För att detta kontrollsystem skall fungera, måste produkterna isoleras eller identifieras (3) innan den lastning som tas upp i anmälan till tullen påbörjas (artikel 5.7 i förordning (EG) nr 800/1999). |
| --- | --- |

19–21.

Kommissionen godtar att kontrollkostnaden (för exportören) är betydligt högre när den utförs vid utförseltullkontoret än om den sker i exportörens lokaler. För att detta kontrollsystem skall fungera, måste produkterna isoleras eller identifieras (3) innan den lastning som tas upp i anmälan till tullen påbörjas (artikel 5.7 i förordning (EG) nr 800/1999).

| Ruta 1. | En exportör kan inte dra tillbaka sin ansökan om exportbidrag, när han får veta att dessa varor har valts ut för en fysisk kontroll. Vore detta möjligt, skulle det underminera syftet med sådana kontroller. Kommissionen kommer därför att undersöka dessa granskningsresultat närmare. |
| --- | --- |

Ruta 1.

En exportör kan inte dra tillbaka sin ansökan om exportbidrag, när han får veta att dessa varor har valts ut för en fysisk kontroll. Vore detta möjligt, skulle det underminera syftet med sådana kontroller. Kommissionen kommer därför att undersöka dessa granskningsresultat närmare.

| 23. | Kommissionen delar revisionsrättens uppfattning att regelbundna kontrollmönster i vissa fall kan leda till förutsägbarhet, även om det inte nödvändigtvis alltid är så. Frågan har redan tagits upp med medlemsstaterna i kommittén för handelsmekanismer (4).
  De vanligt förekommande kontrollerna i exportörens lokaler har den fördelen att de är mer praktiska för exportörerna, och att tullmyndigheterna därigenom får enkel och fullständig tillgång till de varor som valts ut för kontroll.
  Om exportprodukterna dessutom isoleras eller identifieras före den lastning som omnämns i anmälan till tullen (artikel 5.7 i förordning (EG) nr 800/1999), är exportören redan knuten till produkternas identitet.
  Varor som sänds från en exportörs lokaler utan föregående fysisk kontroll kommer senare att bli föremål för utbyteskontroll på avsändningsstället från gemenskapens territorium. Under 2005 genomfördes en sådan kontroll av omkring 13 % av dessa exporter. |
| --- | --- |

23.

Kommissionen delar revisionsrättens uppfattning att regelbundna kontrollmönster i vissa fall kan leda till förutsägbarhet, även om det inte nödvändigtvis alltid är så. Frågan har redan tagits upp med medlemsstaterna i kommittén för handelsmekanismer (4).

De vanligt förekommande kontrollerna i exportörens lokaler har den fördelen att de är mer praktiska för exportörerna, och att tullmyndigheterna därigenom får enkel och fullständig tillgång till de varor som valts ut för kontroll.

Om exportprodukterna dessutom isoleras eller identifieras före den lastning som omnämns i anmälan till tullen (artikel 5.7 i förordning (EG) nr 800/1999), är exportören redan knuten till produkternas identitet.

Varor som sänds från en exportörs lokaler utan föregående fysisk kontroll kommer senare att bli föremål för utbyteskontroll på avsändningsstället från gemenskapens territorium. Under 2005 genomfördes en sådan kontroll av omkring 13 % av dessa exporter.

| 24. och Ruta 2. | Enligt kommissionen är det inget problem om en hel skeppslast med en och samma produkt omfattas av ett antal exportdeklarationer och tullkontroller, under förutsättning att produkterna endast är föremål för en enda exportdeklaration. Exportören vet inte på förhand vilken exportdeklaration som kommer att kontrolleras.
  Nuvarande metod har dessutom den fördelen att fler skeppslaster inspekteras – om än bara delvis – än vad som vore fallet om metoden byggde på principen att allt eller inget skulle inspekteras.
  Utöver de fysiska kontrollerna på plats, skall transportdokument och annan dokumentation som gäller hela skeppslasten bekräfta den säkerhet som uppnåtts för hela lasten. Dessutom underbyggs dessa säkerheter av de efterhandskontroller som utförs enligt förordning (EEG) nr 4045/89. |
| --- | --- |

24. och Ruta 2.

Enligt kommissionen är det inget problem om en hel skeppslast med en och samma produkt omfattas av ett antal exportdeklarationer och tullkontroller, under förutsättning att produkterna endast är föremål för en enda exportdeklaration. Exportören vet inte på förhand vilken exportdeklaration som kommer att kontrolleras.

Nuvarande metod har dessutom den fördelen att fler skeppslaster inspekteras – om än bara delvis – än vad som vore fallet om metoden byggde på principen att allt eller inget skulle inspekteras.

Utöver de fysiska kontrollerna på plats, skall transportdokument och annan dokumentation som gäller hela skeppslasten bekräfta den säkerhet som uppnåtts för hela lasten. Dessutom underbyggs dessa säkerheter av de efterhandskontroller som utförs enligt förordning (EEG) nr 4045/89.

| 25–26. | Kommissionen håller med om att tullen inte bör försegla lasten utan att först ha utfört en preliminär kontroll av den.
  Kommissionen undersöker möjliga tillägg till lagstiftningen för att stärka tullens förseglingsregler. Ingen tullförsegling skall godtas utan att den föregåtts av en fysisk kontroll. |
| --- | --- |

25–26.

Kommissionen håller med om att tullen inte bör försegla lasten utan att först ha utfört en preliminär kontroll av den.

Kommissionen undersöker möjliga tillägg till lagstiftningen för att stärka tullens förseglingsregler. Ingen tullförsegling skall godtas utan att den föregåtts av en fysisk kontroll.

| Ruta 3. | Kommissionen är medveten om problemet, och ärendet har rapporterats till OLAF. |
| --- | --- |

Ruta 3.

Kommissionen är medveten om problemet, och ärendet har rapporterats till OLAF.

| 27–28. | Systemet med godkända avsändare (5) utesluter inte anbringandet av riktiga tullförseglingar i stället för företagsförseglingar. Av de medföljande transithandlingarna (6) framgår det att det gäller en sändning från en godkänd avsändare.
  Om förordning (EEG) nr 2454/93 bara tillämpas korrekt torde det inte kunna råda någon oklarhet om huruvida en försegling gjorts av tullen eller av en godkänd avsändare. |
| --- | --- |

27–28.

Systemet med godkända avsändare (5) utesluter inte anbringandet av riktiga tullförseglingar i stället för företagsförseglingar. Av de medföljande transithandlingarna (6) framgår det att det gäller en sändning från en godkänd avsändare.

Om förordning (EEG) nr 2454/93 bara tillämpas korrekt torde det inte kunna råda någon oklarhet om huruvida en försegling gjorts av tullen eller av en godkänd avsändare.

| 30. | Revisionsrätten hänvisar till en praxis, enligt vilken tullen i vissa hamnar genomför så många utbyteskontroller som det finns dagar då sändningar, som uppfyller kraven för sådana kontroller, angör hamnen på landsidan. Andra medlemsstater begränsar kontrollen till det antal dagar då sådana sändningar lämnar hamnen på sjösidan. Enligt lagen krävs ett antal utbyteskontroller som inte understiger antalet dagar då produkter, som uppfyller kraven för kontroll, lämnar gemenskapens tullområde genom det berörda utförseltullkontoret (7).
  Ett havsgående fartyg som passerar en sjögräns transporterar ett större antal containrar än en lastbil som passerar en landgräns, vilket leder till en koncentration av det antal dagar som uppfyller kraven för kontroll enligt ovan. Frekvensen för sådana utbyteskontroller varierar därför utifrån detta. |
| --- | --- |

30.

Revisionsrätten hänvisar till en praxis, enligt vilken tullen i vissa hamnar genomför så många utbyteskontroller som det finns dagar då sändningar, som uppfyller kraven för sådana kontroller, angör hamnen på landsidan. Andra medlemsstater begränsar kontrollen till det antal dagar då sådana sändningar lämnar hamnen på sjösidan. Enligt lagen krävs ett antal utbyteskontroller som inte understiger antalet dagar då produkter, som uppfyller kraven för kontroll, lämnar gemenskapens tullområde genom det berörda utförseltullkontoret (7).

Ett havsgående fartyg som passerar en sjögräns transporterar ett större antal containrar än en lastbil som passerar en landgräns, vilket leder till en koncentration av det antal dagar som uppfyller kraven för kontroll enligt ovan. Frekvensen för sådana utbyteskontroller varierar därför utifrån detta.

| 31. | Kommissionen kommer att påminna medlemsstaterna i kommittén för handelsmekanismer om att en riskanalys, så ofta som möjligt, bör ligga till grund för urvalet av de varor som skall omfattas av utbyteskontrollen. Den kommer också att påminna om att när sändningar, som består av många deklarationer, kommer i fråga skall myndigheten motivera varför en sändning väljs ut för separat utbyteskontroll.
  Multikontroller av en konsoliderad sändning utfördes av de nya medlemsstaterna direkt efter deras tillträde till unionen, eftersom de vi den tidpunkten inte ville ta några risker i fråga om tolkningen av normen. De har med bred marginal uppfyllt minimikraven på utbyteskontroller. |
| --- | --- |

31.

Kommissionen kommer att påminna medlemsstaterna i kommittén för handelsmekanismer om att en riskanalys, så ofta som möjligt, bör ligga till grund för urvalet av de varor som skall omfattas av utbyteskontrollen. Den kommer också att påminna om att när sändningar, som består av många deklarationer, kommer i fråga skall myndigheten motivera varför en sändning väljs ut för separat utbyteskontroll.

Multikontroller av en konsoliderad sändning utfördes av de nya medlemsstaterna direkt efter deras tillträde till unionen, eftersom de vi den tidpunkten inte ville ta några risker i fråga om tolkningen av normen. De har med bred marginal uppfyllt minimikraven på utbyteskontroller.

| 33. | Enligt det system som beskrivs i artikel 10 i förordning (EG) nr 2090/2002 föreligger en skyldighet att genomföra utbyteskontroller, och om avvikelser såsom brutna förseglingar upptäcks vid kontrollerna, skall tullen genomföra en särskild utbyteskontroll. Medlemsstaterna uppmuntras till att genomföra riskanalyser, varvid det kan vara lämpligt att genomföra aktiva kontroller av förseglingarna. Ändå föreslår kommissionen att utförseltullkontoren åläggs att aktivt kontrollera förseglingarnas tillstånd. |
| --- | --- |

33.

Enligt det system som beskrivs i artikel 10 i förordning (EG) nr 2090/2002 föreligger en skyldighet att genomföra utbyteskontroller, och om avvikelser såsom brutna förseglingar upptäcks vid kontrollerna, skall tullen genomföra en särskild utbyteskontroll. Medlemsstaterna uppmuntras till att genomföra riskanalyser, varvid det kan vara lämpligt att genomföra aktiva kontroller av förseglingarna. Ändå föreslår kommissionen att utförseltullkontoren åläggs att aktivt kontrollera förseglingarnas tillstånd.

| 34. | Kommissionen medger att kontroller av varor som omedelbart är synliga inte ger bästa möjliga försäkran om att något utbyte inte skett, men den har ingen erfarenhet av att denna typ av kontroller är den vanligaste metoden, vilket revisionsrätten beskriver med avseende på förhållandevis små hamnar med begränsad verksamhet rörande varor som omfattas av exportbidrag.
  I större hamnar, såsom Felixstowe, Le Havre och Rotterdam, förs containrar till särskilda lokaler och lastas ur så långt att tjänstemännen får tillträde till hela sändningen. |
| --- | --- |

34.

Kommissionen medger att kontroller av varor som omedelbart är synliga inte ger bästa möjliga försäkran om att något utbyte inte skett, men den har ingen erfarenhet av att denna typ av kontroller är den vanligaste metoden, vilket revisionsrätten beskriver med avseende på förhållandevis små hamnar med begränsad verksamhet rörande varor som omfattas av exportbidrag.

I större hamnar, såsom Felixstowe, Le Havre och Rotterdam, förs containrar till särskilda lokaler och lastas ur så långt att tjänstemännen får tillträde till hela sändningen.

| 37. | Alla situationer i vilka en särskild utbyteskontroll krävs definieras av tullkontoret i Ålborg som oriktigheter från början.
  Danmark gjorde en muntlig anmälan om att förseglingar saknades, eftersom lastbilslaster av fruktexporter med ursprung i gemenskapens södra delar hade lastats om till andra lastbilar under transporten till utförseltullkontoret. Vid mötet i kommittén för handelsmekanismer av den 17 november 2006 uppmanade kommissionen medlemsstaterna att uppmärksamma detta, och den belgiska ledamoten meddelade att belgiska tullmyndigheter övervakar sådana omlastningar.
  Med tanke på det arbete som dessa övervakningar av omlastningar innebär för medlemsstaternas myndigheter, diskuterade kommissionen frågan vid ett möte i kommittén för handelsmekanismer den 17 april 2007 (8). |
| --- | --- |

37.

Alla situationer i vilka en särskild utbyteskontroll krävs definieras av tullkontoret i Ålborg som oriktigheter från början.

Danmark gjorde en muntlig anmälan om att förseglingar saknades, eftersom lastbilslaster av fruktexporter med ursprung i gemenskapens södra delar hade lastats om till andra lastbilar under transporten till utförseltullkontoret. Vid mötet i kommittén för handelsmekanismer av den 17 november 2006 uppmanade kommissionen medlemsstaterna att uppmärksamma detta, och den belgiska ledamoten meddelade att belgiska tullmyndigheter övervakar sådana omlastningar.

Med tanke på det arbete som dessa övervakningar av omlastningar innebär för medlemsstaternas myndigheter, diskuterade kommissionen frågan vid ett möte i kommittén för handelsmekanismer den 17 april 2007 (8).

| 38. | Förekomsten eller frånvaron av företagsförseglingar påverkar inte urvalet av varor för utbyteskontroller eller särskilda utbyteskontroller. Alla exportsändningar, oavsett om de förseglats av godkända avsändare eller ej, kan ändå bli föremål för utbyteskontroll (9). |
| --- | --- |

38.

Förekomsten eller frånvaron av företagsförseglingar påverkar inte urvalet av varor för utbyteskontroller eller särskilda utbyteskontroller. Alla exportsändningar, oavsett om de förseglats av godkända avsändare eller ej, kan ändå bli föremål för utbyteskontroll (9).

| 40. | Situationen i Förenade kungariket är föremål för överväganden i arbetet med att avsluta räkenskaperna. |
| --- | --- |

40.

Situationen i Förenade kungariket är föremål för överväganden i arbetet med att avsluta räkenskaperna.

| 42. | Eftersom det kan föreligga sådana risker som nämns av revisionsrätten, kvarstår de berörda varorna under tullkontroll till dess att de fysiskt lämnar gemenskapens tullområde. Därför anser kommissionen att riskerna i fråga om exportbidrag hanteras på ett riktigt sätt. |
| --- | --- |

42.

Eftersom det kan föreligga sådana risker som nämns av revisionsrätten, kvarstår de berörda varorna under tullkontroll till dess att de fysiskt lämnar gemenskapens tullområde. Därför anser kommissionen att riskerna i fråga om exportbidrag hanteras på ett riktigt sätt.

| 43. | Medan exportbidragens relativa andel i kommissionens databas kan vara större än genomsnittet, understiger den ändå totalt 0,5 % av utgifterna för exportbidrag under den berörda perioden. Av de berörda beloppen har 21 % redan återkrävts.
  Kommissionens databas omfattar oriktigheter över gränsvärdet 4 000 euro (sedan den 1 januari 2007 över 10 000 euro), vilket visar att databasen inte innehåller uppgifter om alla oriktigheter. |
| --- | --- |

43.

Medan exportbidragens relativa andel i kommissionens databas kan vara större än genomsnittet, understiger den ändå totalt 0,5 % av utgifterna för exportbidrag under den berörda perioden. Av de berörda beloppen har 21 % redan återkrävts.

Kommissionens databas omfattar oriktigheter över gränsvärdet 4 000 euro (sedan den 1 januari 2007 över 10 000 euro), vilket visar att databasen inte innehåller uppgifter om alla oriktigheter.

| 44–45. | De oriktigheter som upptäckts vid fysiska kontroller gäller främst aspekter som produkternas vikt och särdrag. De oriktigheter som kan upptäckas vid granskningar med stöd i förordning (EEG) nr 4045/89 kan vara sådana aspekter, men även andra typer av oriktigheter upptäcks. Enligt artikel 5 i förordning (EEG) nr 386/90 skall medlemsstaterna samordna sina fysiska kontroller och sina granskningar i efterhand. |
| --- | --- |

44–45.

De oriktigheter som upptäckts vid fysiska kontroller gäller främst aspekter som produkternas vikt och särdrag. De oriktigheter som kan upptäckas vid granskningar med stöd i förordning (EEG) nr 4045/89 kan vara sådana aspekter, men även andra typer av oriktigheter upptäcks. Enligt artikel 5 i förordning (EEG) nr 386/90 skall medlemsstaterna samordna sina fysiska kontroller och sina granskningar i efterhand.

| 47. | Kommissionen undersöker dessa frågor ytterligare och kommer att vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

47.

Kommissionen undersöker dessa frågor ytterligare och kommer att vidta lämpliga åtgärder.

| 49. | Slutresultatet av dessa undersökningar kommer inte att bli känt före avslutandet av överensstämmelseförfarandet, inklusive ett fullständigt och uttömmande utbyte med medlemsstaterna för att de ska få rätt att försvara sig och kunna garantera rättvis och jämlik behandling. På detta stadium väntas emellertid inte alla ärenden sluta med finansiella korrigeringar som åläggs de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

49.

Slutresultatet av dessa undersökningar kommer inte att bli känt före avslutandet av överensstämmelseförfarandet, inklusive ett fullständigt och uttömmande utbyte med medlemsstaterna för att de ska få rätt att försvara sig och kunna garantera rättvis och jämlik behandling. På detta stadium väntas emellertid inte alla ärenden sluta med finansiella korrigeringar som åläggs de berörda medlemsstaterna.

| 50. | Vid ett flertal tillfällen har kommissionen vid möten i kommittén för handelsmekanismer förklarat de problem som revisionsrätten nämner.
  Dessutom förbereder kommissionen ett förslag till ändring av rådets förordning (EEG) nr 386/90. Parallellt förbereds en ändring av kommissionens förordning (EG) nr 2090/2002, och den kommer att diskuteras och tas upp till diskussion i kommittén för handelsmekanismer när rådet godkänt sin del. |
| --- | --- |

50.

Vid ett flertal tillfällen har kommissionen vid möten i kommittén för handelsmekanismer förklarat de problem som revisionsrätten nämner.

Dessutom förbereder kommissionen ett förslag till ändring av rådets förordning (EEG) nr 386/90. Parallellt förbereds en ändring av kommissionens förordning (EG) nr 2090/2002, och den kommer att diskuteras och tas upp till diskussion i kommittén för handelsmekanismer när rådet godkänt sin del.

| 51. | Kommissionen godtar denna synpunkt och kommer att vidta åtgärder för att påskynda de förfaranden i revisionen som fortfarande är öppna. |
| --- | --- |

51.

Kommissionen godtar denna synpunkt och kommer att vidta åtgärder för att påskynda de förfaranden i revisionen som fortfarande är öppna.

| 52. | Konkreta åtgärder håller på att vidtas. De frågor som ställts av revisionsrätten följs upp på ett lämpligt sätt genom diskussioner om bästa praxis i kommittén för handelsmekanismer och genom utkast till lagstiftning. Lagstiftningsförberedelserna kräver emellertid grundläggande undersökningar för att skapa jämvikt mellan ökande administrativa bördor och komplicerande lagstiftning å ena sidan och mervärdet av ändrade kontroller å den andra. |
| --- | --- |

52.

Konkreta åtgärder håller på att vidtas. De frågor som ställts av revisionsrätten följs upp på ett lämpligt sätt genom diskussioner om bästa praxis i kommittén för handelsmekanismer och genom utkast till lagstiftning. Lagstiftningsförberedelserna kräver emellertid grundläggande undersökningar för att skapa jämvikt mellan ökande administrativa bördor och komplicerande lagstiftning å ena sidan och mervärdet av ändrade kontroller å den andra.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Rekommendation 1

Synpunkten att tullmyndigheterna bör variera tillfällena för sina besök för att motverka förutsägbarhet har diskuterats med medlemsstaterna
   (10)
  . Kommissionen kommer att ta initiativ till att formellt fastslå detta genom en förändring av förordning (EG) nr 2090/2002.

| 54. | Det nuvarande minimikravet på 5 % uppfylls även utan att lågvärdesexporter beaktas.
  Icke desto mindre delar kommissionen revisionsrättens uppfattning att medlemsstaterna bör eftersträva att skapa jämvikt mellan lågvärdes- och högvärdessändningar som utvalts för kontroller i syfte att på effektivast möjliga sätt inrikta sig på de berörda riskerna.
  Kommissionen anser emellertid att vissa lågvärdesexporter även fortsättningsvis skall kontrolleras. |
| --- | --- |

54.

Det nuvarande minimikravet på 5 % uppfylls även utan att lågvärdesexporter beaktas.

Icke desto mindre delar kommissionen revisionsrättens uppfattning att medlemsstaterna bör eftersträva att skapa jämvikt mellan lågvärdes- och högvärdessändningar som utvalts för kontroller i syfte att på effektivast möjliga sätt inrikta sig på de berörda riskerna.

Kommissionen anser emellertid att vissa lågvärdesexporter även fortsättningsvis skall kontrolleras.

Rekommendation 2

Kommissionen överväger att införa obligatorisk tillämpning av riskanalys i enlighet med initiativ som redan fastställts i förordning (EG) nr 1875/2006 (tillämpningsföreskrifterna för gemenskapens tullkodex).

Kommissionen har redan givit medlemsstaterna ett betydande incitament för att utföra riskanalyser genom att låta dem som gör så minska antalet kontroller av varor som inte tas upp i bilaga 1 (främst processade varor) från 5 % till 0,5 %.

Dessutom kommer kommissionen att föreslå rådet att ge medlemsstaterna en möjlighet att fixera kontrollnivån till 5 % per medlemsstat i stället för ett visst antal kontroller per tullkontor om riskanalys tillämpas.

| 55. | Fysiska kontroller på ort och ställe, transportdokument, tillsammans med övrig handelsdokumentation för hela skeppningar, bör bekräfta den säkerhet som lämnats för hela lasten. Dessutom stärks dessa säkerheter av efterhanskontrollerna enligt förordning (EEG) nr 4045/89. Kommissionen hänvisar till sitt svar under punkt 24. |
| --- | --- |

55.

Fysiska kontroller på ort och ställe, transportdokument, tillsammans med övrig handelsdokumentation för hela skeppningar, bör bekräfta den säkerhet som lämnats för hela lasten. Dessutom stärks dessa säkerheter av efterhanskontrollerna enligt förordning (EEG) nr 4045/89. Kommissionen hänvisar till sitt svar under punkt 24.

Rekommendation 3

Kommissionen överväger att utfärda riktlinjer om kontroll av skeppningar av bulkvaror under 1 i bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 2090/2002.

| 56. | a) | Kommissionen håller med revisionsrätten om iakttagelsen att inspektioner av varor som var omedelbart synliga (se även kommissionens svar i punkt 34) i sig inte är tillräckliga för att uppfylla kraven på att en okulärbesiktning skall visa att varor omfattas av handlingar som följer med dem. Kommissionen undersöker ändringar av tillämplig lagstiftning (11) som ett sätt att tackla frågan. |
| --- | --- | --- |

56.

a)

Kommissionen håller med revisionsrätten om iakttagelsen att inspektioner av varor som var omedelbart synliga (se även kommissionens svar i punkt 34) i sig inte är tillräckliga för att uppfylla kraven på att en okulärbesiktning skall visa att varor omfattas av handlingar som följer med dem. Kommissionen undersöker ändringar av tillämplig lagstiftning (11) som ett sätt att tackla frågan.

| b) | De berörda medlemsstaterna efterlevde de rättsliga kraven.
  Revisionsrättens synpunkter gäller följande:






  — | Medlemsstaternas inkörningsproblem, som numera är lösta. |
| --- | --- | --- |

b)

De berörda medlemsstaterna efterlevde de rättsliga kraven.

Revisionsrättens synpunkter gäller följande:

—

Medlemsstaternas inkörningsproblem, som numera är lösta.

| — | Den praxis som tillämpas vid havshamnar – där utförseln sker – uppfyller alla minimikrav, men i vissa hamnar uppfylls minimikravet med råge. Kommissionen anser att detta inte skall motarbetas. |
| --- | --- |

—

Den praxis som tillämpas vid havshamnar – där utförseln sker – uppfyller alla minimikrav, men i vissa hamnar uppfylls minimikravet med råge. Kommissionen anser att detta inte skall motarbetas.

| c) | Den praxis som ringas in av revisionsrätten ligger i linje med befintlig lagstiftning, vilket kräver att utbyteskontroller genomförs på varor som inte förseglats av tullen.
  Kommissionen överväger emellertid att föreslå ett alternativ till att införa obligatoriska förklareringskontroller innan förseglingarna anbringas av tullmyndigheterna. I sådana fall kan utförseltullkontoret behandla sändningar med intakta förseglingar konfidentiellt. |
| --- | --- |

c)

Den praxis som ringas in av revisionsrätten ligger i linje med befintlig lagstiftning, vilket kräver att utbyteskontroller genomförs på varor som inte förseglats av tullen.

Kommissionen överväger emellertid att föreslå ett alternativ till att införa obligatoriska förklareringskontroller innan förseglingarna anbringas av tullmyndigheterna. I sådana fall kan utförseltullkontoret behandla sändningar med intakta förseglingar konfidentiellt.

| d) | Kommissionen överväger att föreslå införandet av en skyldighet för utförseltullkontoren att aktivt undersöka förseglingarnas tillstånd. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen överväger att föreslå införandet av en skyldighet för utförseltullkontoren att aktivt undersöka förseglingarnas tillstånd.

| e) | Eftersom det kan föreligga sådana risker som nämns av revisionsrätten, kvarstår de berörda varorna under tullkontroll till dess att de fysiskt lämnar gemenskapens tullområde. Därför anser kommissionen att riskerna i fråga om exportbidrag hanteras på ett riktigt sätt. |
| --- | --- |

e)

Eftersom det kan föreligga sådana risker som nämns av revisionsrätten, kvarstår de berörda varorna under tullkontroll till dess att de fysiskt lämnar gemenskapens tullområde. Därför anser kommissionen att riskerna i fråga om exportbidrag hanteras på ett riktigt sätt.

| f) | Kommissionen understryker att exportören skall ange huruvida en ansökan om exportbidrag har gjorts (12). Förslagen kommer att lämnas till kommittén för handelsmekanismer, som får diskutera frågan om obligatoriska uppgifter i handlingar (kontrollexemplaret T5) samt avgöra huruvida ett bidrag har begärts och bifoga en beräkning av det totala beloppet. |
| --- | --- |

f)

Kommissionen understryker att exportören skall ange huruvida en ansökan om exportbidrag har gjorts (12). Förslagen kommer att lämnas till kommittén för handelsmekanismer, som får diskutera frågan om obligatoriska uppgifter i handlingar (kontrollexemplaret T5) samt avgöra huruvida ett bidrag har begärts och bifoga en beräkning av det totala beloppet.

| g) | Revisionsrätten informerade kommissionen om dessa synpunkter, och vid mötet i kommittén för handelsmekanismer den 11 juli 2006 uppmanade kommissionen medlemsstaterna att rikta större uppmärksamhet mot denna aspekt. |
| --- | --- |

g)

Revisionsrätten informerade kommissionen om dessa synpunkter, och vid mötet i kommittén för handelsmekanismer den 11 juli 2006 uppmanade kommissionen medlemsstaterna att rikta större uppmärksamhet mot denna aspekt.

Rekommendation 4

Kommissionen förbereder en ändring av förordning (EG) nr 2090/2002 som innebär att

| — | hänsyn skall tas till principen om kostnadseffektivitet vid kontrollerna, |
| --- | --- |

—

hänsyn skall tas till principen om kostnadseffektivitet vid kontrollerna,

| — | en procentandel som uttrycker normen för utbyteskontrollerna skall ersätta ”en-om-dagen-principen”, |
| --- | --- |

—

en procentandel som uttrycker normen för utbyteskontrollerna skall ersätta ”en-om-dagen-principen”,

| — | obligatoriska förklareringskontroller skall genomföras innan tullen anbringar förseglingar, varigenom det säkerställs att andra sändningar verkligen kan bli föremål för utbyteskontroller. |
| --- | --- |

—

obligatoriska förklareringskontroller skall genomföras innan tullen anbringar förseglingar, varigenom det säkerställs att andra sändningar verkligen kan bli föremål för utbyteskontroller.

Därigenom kommer lagen att uttrycka vad som redan har förklarats i arbetsunderlag till medlemsstaterna i detta avseende.

Kommissionen kommer att fortsätta med ingående kontroller av medlemsstaternas årsrapporter i ärendet, vilket föreskrivs i punkt 2.7 i bilaga III till förordning (EG) nr 2090/2002.

| 57. | a) | Kommissionen har vidtagit åtgärder utifrån revisorernas synpunkter. De har diskuterats med medlemsstaterna i kommittén för handelsmekanismer och tagits upp i ett flertal arbetsunderlag till medlemsstaterna. Dessutom förbereder kommissionen ändringar av tillämplig lagstiftning.
  Dessutom har aktuella synpunkter från revisionsrätten tagits upp med berörda medlemsstater i arbete med avslutandet av räkenskaperna. |
| --- | --- | --- |

57.

a)

Kommissionen har vidtagit åtgärder utifrån revisorernas synpunkter. De har diskuterats med medlemsstaterna i kommittén för handelsmekanismer och tagits upp i ett flertal arbetsunderlag till medlemsstaterna. Dessutom förbereder kommissionen ändringar av tillämplig lagstiftning.

Dessutom har aktuella synpunkter från revisionsrätten tagits upp med berörda medlemsstater i arbete med avslutandet av räkenskaperna.

| c) | Fysiska kontroller enligt förordning (EEC) nr 386/90 utgör en del av ett övergripande omfattande kontrollsystem, som, utöver de fysiska kontrollerna, till 100 % utgörs av administrativa förhandskontroller av återbetalningskrav, efterhandskontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89 och av kommissionens egna revisioner inom ramen för avslutandet av räkenskaperna. Det är på grundval av denna verifikationskedja som kommissionen får en rimlig försäkran om de berörda utgifterna. |
| --- | --- |

c)

Fysiska kontroller enligt förordning (EEC) nr 386/90 utgör en del av ett övergripande omfattande kontrollsystem, som, utöver de fysiska kontrollerna, till 100 % utgörs av administrativa förhandskontroller av återbetalningskrav, efterhandskontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89 och av kommissionens egna revisioner inom ramen för avslutandet av räkenskaperna. Det är på grundval av denna verifikationskedja som kommissionen får en rimlig försäkran om de berörda utgifterna.

Rekommendation 5

Kommissionen förbereder en ändring av förordning (EG) nr 2090/2002 i fråga om förutsägbarhet. Initiativ kommer att tas till obligatorisk tillämpning av riskanalys i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 1875/2006 om riskanalys vid tullförfarandeni samband med import och export. Vad gäller urvalet vid utbyteskontroller, se tredje delen i fjärde rekommendationen.

---

(1)  Artikel 10.4 i förordning (EG) nr 2090/2002.

(2)  Artikel 2 i förordning (EG) nr 2090/2002.

(3)  Se diskussionsunderlag D(2005) 12998, kommittén för handelsmekanismer den 10 maj 2005.

(4)  Diskussionsunderlag D(2005) 12998, diskuterat i kommittén för handelsmekanismer den 10 maj 2005.

(5)  För kontrollkopia T5, se artikel 912 g.4 i förordning (EEG) nr 2454/93.

(6)  Kontrollkopia T5, ruta A eller ruta 110; artikel 912 g.2 b eller c) i förordning (EEG) nr 2454/93.

(7)  Artikel 10.2 i förordning (EG) nr 2090/2002.

(8)  Arbetsunderlag D(2007) 8083.

(9)  Artikel 10.2 första stycket i förordning (EG) nr 2090/2002.

(10)  Arbetsunderlag D(2006) 12818 (kommittén för handelsmekanismer den 7 juni 2006).

(11)  Artikel 10.2 första stycket i förordning (EG) nr 2090/2002.

(12)  I den tredje kopian av den exportdeklaration som medföljar produkterna till utförseltullkontoret (artikel 793 i förordning (EEG) nr 2454/93) eller i kontrollkopia T5.

---