# Eiropas Savienības C 216/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 216 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 14. septembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 216

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 14. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Revīzijas palāta |
| 2007/C 216/01 | Atzinums Nr. 4/2007 par projektu Komisijas Regulai (EK), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi [SEC(2007) 492 galīgā redakcija] | 1 |
| 2007/C 216/02 | Atzinums Nr. 6/2007 par dalībvalstu gada kopsavilkumiem, dalībvalstu deklarācijām un valstu revīzijas iestāžu veiktajām ES līdzekļu revīzijām | 3 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Revīzijas palāta

2007/C 216/01

Atzinums Nr. 4/2007 par projektu Komisijas Regulai (EK), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi [SEC(2007) 492 galīgā redakcija]

1

2007/C 216/02

Atzinums Nr. 6/2007 par dalībvalstu gada kopsavilkumiem, dalībvalstu deklarācijām un valstu revīzijas iestāžu veiktajām ES līdzekļu revīzijām

3

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Revīzijas palāta

| 14.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 216/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 216/1

---

ATZINUMS Nr. 4/2007

par projektu Komisijas Regulai (EK), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi [SEC(2007) 492 galīgā redakcija]

(2007/C 216/01)

EIROPAS KOPIENU REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (1), un jo īpaši tās 15. pantu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2),

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 21. septembra Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi (3),

ņemot vērā priekšlikumu par projektu Komisijas Regulai (EK), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi (4),

ņemot vērā Revīzijas palātai 2007. gada 25. aprīlī iesniegto Komisijas lūgumu sniegt atzinumu par šo projektu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| 1. | Regulas projekta mērķis ir grozīt izpildu aģentūru finanšu tipa regulu (5), turpmāk tekstā – “Finanšu tipa regula”, saskaņā ar grozījumiem Padomes 2006. gada 13. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kā arī ņemot vērā esošo izpildu aģentūru uzkrāto pieredzi. |
| --- | --- |

1.

Regulas projekta mērķis ir grozīt izpildu aģentūru finanšu tipa regulu (5), turpmāk tekstā – “Finanšu tipa regula”, saskaņā ar grozījumiem Padomes 2006. gada 13. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kā arī ņemot vērā esošo izpildu aģentūru uzkrāto pieredzi.

| 2. | Regulas projekta 20. pantā paredzēts, ka budžetu un budžeta grozījumus ne vien nosūta informācijai budžeta lēmējinstitūcijai, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē attiecīgās aģentūras tīmekļa vietnē, bet arī “budžeta un budžeta grozījumu kopsavilkumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc pieņemšanas”. Tomēr, ņemot vērā budžeta caurskatāmības principu, būtu arī jāprecizē izpildu aģentūru publicējamo kopsavilkumu tvērums un saturs. |
| --- | --- |

2.

Regulas projekta 20. pantā paredzēts, ka budžetu un budžeta grozījumus ne vien nosūta informācijai budžeta lēmējinstitūcijai, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē attiecīgās aģentūras tīmekļa vietnē, bet arī “budžeta un budžeta grozījumu kopsavilkumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc pieņemšanas”. Tomēr, ņemot vērā budžeta caurskatāmības principu, būtu arī jāprecizē izpildu aģentūru publicējamo kopsavilkumu tvērums un saturs.

| 3. | Regulas projekta 27. panta pirmajā daļā ir teikts, ka “finanšu dalībpersonai un jebkurai citai budžeta izpildē, pārvaldīšanā, revīzijā un kontrolē iesaistītai personai ir aizliegts pieņemt jebkādus budžeta izpildes pasākumus, kā rezultātā varētu rasties konflikts starp tās un aģentūras vai Kopienu interesēm”. Termins “budžeta izpildes” (kā tas lietots Finanšu regulas 52. pantā) ir jāsvītro, vai arī šis pants ir jāsagatavo jaunā redakcijā, jo revīzijā vai kontrolē iesaistītās personas nedrīkst īstenot budžeta izpildes pasākumus. |
| --- | --- |

3.

Regulas projekta 27. panta pirmajā daļā ir teikts, ka “finanšu dalībpersonai un jebkurai citai budžeta izpildē, pārvaldīšanā, revīzijā un kontrolē iesaistītai personai ir aizliegts pieņemt jebkādus budžeta izpildes pasākumus, kā rezultātā varētu rasties konflikts starp tās un aģentūras vai Kopienu interesēm”. Termins “budžeta izpildes” (kā tas lietots Finanšu regulas 52. pantā) ir jāsvītro, vai arī šis pants ir jāsagatavo jaunā redakcijā, jo revīzijā vai kontrolē iesaistītās personas nedrīkst īstenot budžeta izpildes pasākumus.

| 4. | Finanšu tipa regulas projekta 42.a pantā franču valodas versijā teikts, ka Aģentūra izveido sarakstu par aģentūras prasījumiem (“créances communautaires”), minot parādnieku nosaukumu un parāda summu, ja parādniekam parāda atmaksa ir pieprasīta ar tiesas lēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja viena gada laikā pēc tā pasludināšanas nav izdarīts neviens vai neviens nozīmīgs maksājums (6). Formulējums “créances communautaires” (“aģentūras prasījumi”) ir pārāk vispārināts, taču būtu jānorāda, ka konkrētie prasījumi ir tikai tādi prasījumi, kas iekļauti izpildu aģentūras darbības budžetā. |
| --- | --- |

4.

Finanšu tipa regulas projekta 42.a pantā franču valodas versijā teikts, ka Aģentūra izveido sarakstu par aģentūras prasījumiem (“créances communautaires”), minot parādnieku nosaukumu un parāda summu, ja parādniekam parāda atmaksa ir pieprasīta ar tiesas lēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja viena gada laikā pēc tā pasludināšanas nav izdarīts neviens vai neviens nozīmīgs maksājums (6). Formulējums “créances communautaires” (“aģentūras prasījumi”) ir pārāk vispārināts, taču būtu jānorāda, ka konkrētie prasījumi ir tikai tādi prasījumi, kas iekļauti izpildu aģentūras darbības budžetā.

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2007. gada 12. jūlija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.

3

(4)  SEC(2007) 492 galīgā redakcija, 25.4.2007.

4

(5)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1653/2004 (OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.).

5

(6)  Līdzīgs noteikums ir Finanšu regulas Īstenošanas kārtībā (sk. Īstenošanas kārtības 81. panta 4. punktu).

6

---

| 14.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 216/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 216/3

---

ATZINUMS Nr. 6/2007

par dalībvalstu gada kopsavilkumiem, dalībvalstu deklarācijām un valstu revīzijas iestāžu veiktajām ES līdzekļu revīzijām

(iesniegts saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2007/C 216/02)

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā EK dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 248. panta 4. punktu un 279. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 160.c panta 4. punktu un 183. pantu,

ņemot vērā Palātas Atzinumu Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas modeli” (un priekšlikumu par Kopienas iekšējas kontroles pamatsistēmas izveidi) (1),

ņemot vērā Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2),

ņemot vērā Komisijas Rīcības plānu integrētas iekšējas kontroles struktūras ieviešanai (3), un jo īpaši tā 5., 6. un 8. pasākumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta lēmumu par 2005. gada budžeta izpildes apstiprināšanu: III iedaļa – Komisija (4), un jo īpaši tā 19.–30. punktu,

ņemot vērā ES dalībvalstu Augstāko revīzijas iestāžu vadītāju kontaktkomitejas 2006. gada 11. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības un Augstāko revīzijas iestāžu sadarbības nostiprināšanu un uzlabošanu, lai sekmētu labāku atbildību par Kopienas līdzekļiem (5), un jo īpaši tās 9. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| I. | Atzinumā izskatīti trīs dažādi, tomēr savstarpēji saistīti jautājumi. Pirmais no tiem ir pārskatītās Finanšu regulas jaunā prasība par revīziju gada kopsavilkumiem un nozaru regulās paredzētajiem atzinumiem (piemēram, par maksājumu aģentūrām lauksaimniecības jomā un atzinumi, kurus struktūrfondu gadījumā iesniedz revīzijas iestādes). Otrais izskatītais jautājums ir par dažu dalībvalstu iestāžu deklarācijām, kuras pēc brīvprātīgas iniciatīvas iestādes sagatavojušas, pildot pienākumu sniegt pārskatus attiecīgo valstu parlamentiem un kuru revīziju veic attiecīgās valstu revīzijas iestādes. Trešais jautājums ir valstu revīzijas iestāžu brīvprātīgi sagatavotie ziņojumi un apliecinājumi par ES līdzekļu pārvaldību dalībvalstīs. |
| --- | --- |

I.

Atzinumā izskatīti trīs dažādi, tomēr savstarpēji saistīti jautājumi. Pirmais no tiem ir pārskatītās Finanšu regulas jaunā prasība par revīziju gada kopsavilkumiem un nozaru regulās paredzētajiem atzinumiem (piemēram, par maksājumu aģentūrām lauksaimniecības jomā un atzinumi, kurus struktūrfondu gadījumā iesniedz revīzijas iestādes). Otrais izskatītais jautājums ir par dažu dalībvalstu iestāžu deklarācijām, kuras pēc brīvprātīgas iniciatīvas iestādes sagatavojušas, pildot pienākumu sniegt pārskatus attiecīgo valstu parlamentiem un kuru revīziju veic attiecīgās valstu revīzijas iestādes. Trešais jautājums ir valstu revīzijas iestāžu brīvprātīgi sagatavotie ziņojumi un apliecinājumi par ES līdzekļu pārvaldību dalībvalstīs.

Gada kopsavilkumi

| II. | Pārskatītajā Finanšu regulā paredzētie nozaru revīziju gada kopsavilkumi un ticamības deklarācijas (atzinumi) ir papildu saikne starp Komisiju un dalībvalstīm ķēdes veida modelī. Pirmie gada kopsavilkumi par 2007. gadu tiks iesniegti 2008. gada 15. februārī. |
| --- | --- |

II.

Pārskatītajā Finanšu regulā paredzētie nozaru revīziju gada kopsavilkumi un ticamības deklarācijas (atzinumi) ir papildu saikne starp Komisiju un dalībvalstīm ķēdes veida modelī. Pirmie gada kopsavilkumi par 2007. gadu tiks iesniegti 2008. gada 15. februārī.

| III. | Komisijai adekvāti jāpārrauga gada kopsavilkumi, kuru kvalitāte savukārt būs atkarīga no pamatā esošo deklarāciju kvalitātes, lai nodrošinātu to konsekvenci, salīdzināmību un lietderīgumu. Ja saskaņā ar tiesību aktiem gada kopsavilkumi ir tikai vienkārši nozaru pārskati, Komisijai vajadzētu sekmēt šā procesa pievienoto vērtību, piemēram, noteikt kopējās kļūdas, iespējamos risinājumus un labāko praksi. |
| --- | --- |

III.

Komisijai adekvāti jāpārrauga gada kopsavilkumi, kuru kvalitāte savukārt būs atkarīga no pamatā esošo deklarāciju kvalitātes, lai nodrošinātu to konsekvenci, salīdzināmību un lietderīgumu. Ja saskaņā ar tiesību aktiem gada kopsavilkumi ir tikai vienkārši nozaru pārskati, Komisijai vajadzētu sekmēt šā procesa pievienoto vērtību, piemēram, noteikt kopējās kļūdas, iespējamos risinājumus un labāko praksi.

| IV. | Gada kopsavilkumi ir iekšējās kontroles papildu elements. Ja tie atspoguļotu stiprās un vājās puses, šie kopsavilkumi varētu sekmēt labāku ES līdzekļu kontroli dalītās pārvaldības jomās. |
| --- | --- |

IV.

Gada kopsavilkumi ir iekšējās kontroles papildu elements. Ja tie atspoguļotu stiprās un vājās puses, šie kopsavilkumi varētu sekmēt labāku ES līdzekļu kontroli dalītās pārvaldības jomās.

Valstu deklarācijas

| V. | Valstu deklarācijas ir dažu dalībvalstu brīvprātīgas iniciatīvas augstākajā līmenī un paredzētas valstu parlamentiem. Valstu deklarācijās atspoguļotās lietderīgās papildinformācijas apjoms būs atkarīgs no ieguldītā darba apjoma un kvalitātes. |
| --- | --- |

V.

Valstu deklarācijas ir dažu dalībvalstu brīvprātīgas iniciatīvas augstākajā līmenī un paredzētas valstu parlamentiem. Valstu deklarācijās atspoguļotās lietderīgās papildinformācijas apjoms būs atkarīgs no ieguldītā darba apjoma un kvalitātes.

| VI. | Deklarāciju mērķis ir uzlabot pārvaldību, pievēršot uzmanību un atspoguļojot valstu atbildību par dalītas pārvaldības īstenošanu, izlietojot ES līdzekļus. Tā kā valstu deklarācijas var uzskatīt par iekšējās kontroles jaunu elementu, gan Komisijai, gan Palātai tās šādā ziņā jāņem vērā. |
| --- | --- |

VI.

Deklarāciju mērķis ir uzlabot pārvaldību, pievēršot uzmanību un atspoguļojot valstu atbildību par dalītas pārvaldības īstenošanu, izlietojot ES līdzekļus. Tā kā valstu deklarācijas var uzskatīt par iekšējās kontroles jaunu elementu, gan Komisijai, gan Palātai tās šādā ziņā jāņem vērā.

Valstu revīzijas darbs

| VII. | Dažas valstu revīzijas iestādes veic ES līdzekļu revīziju pēc savas iniciatīvas ar mērķi sagatavot pārskatus valstu iestādēm. Viena no valstu revīzijas iestādēm sagatavo atzinumu par sistēmu atbilstību regulai un darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

VII.

Dažas valstu revīzijas iestādes veic ES līdzekļu revīziju pēc savas iniciatīvas ar mērķi sagatavot pārskatus valstu iestādēm. Viena no valstu revīzijas iestādēm sagatavo atzinumu par sistēmu atbilstību regulai un darījumu likumību un pareizību.

Nosacījumi un ierobežojumi potenciālās pārliecības izmantošanai

| VIII. | Palāta apstiprina, ka ir iespējams izmantot potenciālo pārliecību, ko sniedz revidētas valstu deklarācijas un revīzijas darbs, tomēr ievērojot starptautisko revīzijas standartu prasības. Lai izmantotu potenciālo pārliecību, jāievēro tādi priekšnosacījumi kā valstu deklarāciju vai revīzijas darba atbilstošs tvērums, pieeja, laicīgums un atbilstība starptautiskajiem standartiem. |
| --- | --- |

VIII.

Palāta apstiprina, ka ir iespējams izmantot potenciālo pārliecību, ko sniedz revidētas valstu deklarācijas un revīzijas darbs, tomēr ievērojot starptautisko revīzijas standartu prasības. Lai izmantotu potenciālo pārliecību, jāievēro tādi priekšnosacījumi kā valstu deklarāciju vai revīzijas darba atbilstošs tvērums, pieeja, laicīgums un atbilstība starptautiskajiem standartiem.

| IX. | Attiecībā uz atbilstību starptautiskajiem revīzijas standartiem ir tikai viena prasība: ārējam revidentam, kurš vēlas izmantot vai paļauties uz citu atzinumiem vai darbu, ir jāiegūst tieši pierādījumi par šāda darba pienācīgu pamatu. Šo pierādījumu iegūšanai patērēto laiku Palātai ir jāsalīdzina ar laiku, kurš tiek ietaupīts uz samazinātas tiešās pārbaudes rēķina (vai citām procedūrām) konkrētajā revīzijas jomā. |
| --- | --- |

IX.

Attiecībā uz atbilstību starptautiskajiem revīzijas standartiem ir tikai viena prasība: ārējam revidentam, kurš vēlas izmantot vai paļauties uz citu atzinumiem vai darbu, ir jāiegūst tieši pierādījumi par šāda darba pienācīgu pamatu. Šo pierādījumu iegūšanai patērēto laiku Palātai ir jāsalīdzina ar laiku, kurš tiek ietaupīts uz samazinātas tiešās pārbaudes rēķina (vai citām procedūrām) konkrētajā revīzijas jomā.

| X. | Valstu deklarāciju un revīzijas darba “valstiskais” raksturs ir pretstatā Palātas darba horizontālajai dabai, kur secinājumus parasti izdara par katru konkrēto budžeta jomu, nevis dalībvalstīm. Lai panāktu potenciālu ietekmi uz Palātas darbu, jānodrošina valstu deklarāciju vai revīzijas darba adekvātu tvērumu, pieeju un laicīgumu. Kaut arī Palāta šādu darbu izmanto pati, tā atzīst arī valstu deklarāciju un revīzijas darba potenciālo ietekmi uz pieaugošo informētību dalībvalstīs par ES līdzekļu iekšējās kontroles nozīmību. |
| --- | --- |

X.

Valstu deklarāciju un revīzijas darba “valstiskais” raksturs ir pretstatā Palātas darba horizontālajai dabai, kur secinājumus parasti izdara par katru konkrēto budžeta jomu, nevis dalībvalstīm. Lai panāktu potenciālu ietekmi uz Palātas darbu, jānodrošina valstu deklarāciju vai revīzijas darba adekvātu tvērumu, pieeju un laicīgumu. Kaut arī Palāta šādu darbu izmanto pati, tā atzīst arī valstu deklarāciju un revīzijas darba potenciālo ietekmi uz pieaugošo informētību dalībvalstīs par ES līdzekļu iekšējās kontroles nozīmību.

| XI. | Gan (gada kopsavilkumu pamatā esošiem) nozaru atzinumiem, gan dažādām valstu deklarāciju un revīzijas iniciatīvām ir kopīga iezīme: tie pārbauda un novērtē sistēmu darbību. Valstu deklarācijās var arī būt iekļauti īpaši atzinumi par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Gūtā pieredzes liecina, ka galvenais risks attiecībā uz minētajiem atzinumiem ir informācijas ticamība, kuru ES līdzekļu pieprasīšanas laikā sniedz saņēmēji nevis veids, kā dalībvalstis vai Komisija apstrādā šo informāciju. Pati deklarācija par sistēmu darbību saskaņā ar ES noteikumiem var nesniegt pārliecību par konkrēto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

XI.

Gan (gada kopsavilkumu pamatā esošiem) nozaru atzinumiem, gan dažādām valstu deklarāciju un revīzijas iniciatīvām ir kopīga iezīme: tie pārbauda un novērtē sistēmu darbību. Valstu deklarācijās var arī būt iekļauti īpaši atzinumi par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Gūtā pieredzes liecina, ka galvenais risks attiecībā uz minētajiem atzinumiem ir informācijas ticamība, kuru ES līdzekļu pieprasīšanas laikā sniedz saņēmēji nevis veids, kā dalībvalstis vai Komisija apstrādā šo informāciju. Pati deklarācija par sistēmu darbību saskaņā ar ES noteikumiem var nesniegt pārliecību par konkrēto darījumu likumību un pareizību.

Revīzijas pieeja

| XII. | Kā iekšējās kontroles sistēmas neatņemama sastāvdaļa gada kopsavilkumi tiks integrēti Palātas standarta revīzijas procedūrās. Tostarp varētu novērtēt gada kopsavilkumu ieguldījumu kopējā iekšējā kontrolē un to, kā Komisija pārvalda procesu un izmanto kopsavilkumos sniegto informāciju, īstenojot pārraudzību. |
| --- | --- |

XII.

Kā iekšējās kontroles sistēmas neatņemama sastāvdaļa gada kopsavilkumi tiks integrēti Palātas standarta revīzijas procedūrās. Tostarp varētu novērtēt gada kopsavilkumu ieguldījumu kopējā iekšējā kontrolē un to, kā Komisija pārvalda procesu un izmanto kopsavilkumos sniegto informāciju, īstenojot pārraudzību.

| XIII. | Palātas pieejā īpaši jāpievērš uzmanība novērtējumam, kā valstu deklarācijas vai revīzijas darbu izmanto un kāda ir to ietekme uz tās galveno revidējamo vienību – Komisiju. Pildot šo uzdevumu, varētu novērtēt, kā Komisija sniedz norādījumus, ņem vērā konstatējumus, pārliecinās par to ticamību un attiecīgi pielāgo savus kontroles pasākumus. |
| --- | --- |

XIII.

Palātas pieejā īpaši jāpievērš uzmanība novērtējumam, kā valstu deklarācijas vai revīzijas darbu izmanto un kāda ir to ietekme uz tās galveno revidējamo vienību – Komisiju. Pildot šo uzdevumu, varētu novērtēt, kā Komisija sniedz norādījumus, ņem vērā konstatējumus, pārliecinās par to ticamību un attiecīgi pielāgo savus kontroles pasākumus.

| XIV. | Attiecībā uz Palātas ticamības deklarāciju jānošķir valstu deklarācijas per se un valstu deklarācijas, kuras revidē valstu revīzijas iestādēs. Valstu deklarācijām ir dažas kopīgas raksturiezīmes ar vadības apliecinājumiem: kaut gan tajos var būt ietverta vērtīga informācija par ES budžeta izpildi, paši par sevi tie neveido galīgus revīzijas pierādījumus. Palātas pienākums arī nav pārbaudīt to ticamību, ja vien tā nevēlas deklarācijas izmantot savā darbā. |
| --- | --- |

XIV.

Attiecībā uz Palātas ticamības deklarāciju jānošķir valstu deklarācijas per se un valstu deklarācijas, kuras revidē valstu revīzijas iestādēs. Valstu deklarācijām ir dažas kopīgas raksturiezīmes ar vadības apliecinājumiem: kaut gan tajos var būt ietverta vērtīga informācija par ES budžeta izpildi, paši par sevi tie neveido galīgus revīzijas pierādījumus. Palātas pienākums arī nav pārbaudīt to ticamību, ja vien tā nevēlas deklarācijas izmantot savā darbā.

| XV. | Valstu revīzijas iestāžu sagatavotie atzinumi par sistēmām un/vai ieņēmumu un izdevumu likumību un pareizību, neatkarīgi no tā, vai tie ir atsevišķi dokumenti vai atzinumi par valstu deklarācijām, var veidot revīzijas pierādījumu, uz kuru Palāta var balstīties, ievērojot starptautiskos revīzijas standartus. Palāta tos ņems vērā, plānojot un veicot savu darbu. |
| --- | --- |

XV.

Valstu revīzijas iestāžu sagatavotie atzinumi par sistēmām un/vai ieņēmumu un izdevumu likumību un pareizību, neatkarīgi no tā, vai tie ir atsevišķi dokumenti vai atzinumi par valstu deklarācijām, var veidot revīzijas pierādījumu, uz kuru Palāta var balstīties, ievērojot starptautiskos revīzijas standartus. Palāta tos ņems vērā, plānojot un veicot savu darbu.

| XVI. | Praksē par sistēmām gūto pārliecību varētu izmantot, lai plānotu finanšu/atbilstības revīzijas, gan izvērtējot kontroles risku, gan piemērojot revīzijas pārliecības modeli. Ja valstu revīzijas iestāžu darbs pēc pārbaudes tiek atzīts par ticamu, Palāta to varētu izmantot savās sistēmu, tostarp kontroles mehānismu, pārbaudēs, tādējādi potenciāli samazinot nepieciešamās tiešās padziļinātās pārbaudes apjomu. |
| --- | --- |

XVI.

Praksē par sistēmām gūto pārliecību varētu izmantot, lai plānotu finanšu/atbilstības revīzijas, gan izvērtējot kontroles risku, gan piemērojot revīzijas pārliecības modeli. Ja valstu revīzijas iestāžu darbs pēc pārbaudes tiek atzīts par ticamu, Palāta to varētu izmantot savās sistēmu, tostarp kontroles mehānismu, pārbaudēs, tādējādi potenciāli samazinot nepieciešamās tiešās padziļinātās pārbaudes apjomu.

| XVII. | Saskaņā ar iepriekšminēto, ja Palātai ir jāpaļaujas uz valstu revīzijas iestāžu darbu, tai ir pienācīgi jāpārliecinās par veiktā darba piemērotību un kvalitāti. Lai to īstenotu praksē, vajadzīga divpusēja sadarbība starp Palātu un valsts revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

XVII.

Saskaņā ar iepriekšminēto, ja Palātai ir jāpaļaujas uz valstu revīzijas iestāžu darbu, tai ir pienācīgi jāpārliecinās par veiktā darba piemērotību un kvalitāti. Lai to īstenotu praksē, vajadzīga divpusēja sadarbība starp Palātu un valsts revīzijas iestādēm.

Nākotnes perspektīvas

| XVIII. | Lai veicinātu pārvaldības uzlabošanu, Komisijai ir jāapsver gada kopsavilkumu izmantošana, identificējot un rosinot labāko praksi dalībvalstīs un to starpā. Komisijai ir jāpārbauda saikne starp sistēmu atbilstību regulai un kritērijiem, kurus izmanto, lai lemtu par pakārtoto darījumu likumības un pareizības pieņemamo līmeni, pamatojoties uz gada kopsavilkumu un valstu deklarāciju pamatā esošajiem nozaru atzinumiem. |
| --- | --- |

XVIII.

Lai veicinātu pārvaldības uzlabošanu, Komisijai ir jāapsver gada kopsavilkumu izmantošana, identificējot un rosinot labāko praksi dalībvalstīs un to starpā. Komisijai ir jāpārbauda saikne starp sistēmu atbilstību regulai un kritērijiem, kurus izmanto, lai lemtu par pakārtoto darījumu likumības un pareizības pieņemamo līmeni, pamatojoties uz gada kopsavilkumu un valstu deklarāciju pamatā esošajiem nozaru atzinumiem.

| XIX. | Valstu revīzijas iestāžu pieeja ES līdzekļu revīzijai ir izklāstīta Kontaktkomitejas darba grupas pilnvarās, kura atbild par “kopīgu revīzijas standartu izveidi un salīdzināmiem revīzijas kritērijiem, kuri pielāgoti ES” (6). Vienoti pieejas un metožu standarti var uzlabot Palātas spēju paļauties uz valstu revīzijas iestāžu darbu, par kura kvalitāti jāiegūst tieši pierādījumi. |
| --- | --- |

XIX.

Valstu revīzijas iestāžu pieeja ES līdzekļu revīzijai ir izklāstīta Kontaktkomitejas darba grupas pilnvarās, kura atbild par “kopīgu revīzijas standartu izveidi un salīdzināmiem revīzijas kritērijiem, kuri pielāgoti ES” (6). Vienoti pieejas un metožu standarti var uzlabot Palātas spēju paļauties uz valstu revīzijas iestāžu darbu, par kura kvalitāti jāiegūst tieši pierādījumi.

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2007. gada 19. jūlija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  OV C 107, 30.4.2004.

1

(2)  OV L 390, 30.12.2006.

2

(3)  COM(2006) 9, galīgā redakcija.

3

(4)  P6_TA(2007)0132.

4

(5)  Rezolūcija CC-R-2006-01.

5

(6)  Eiropas Savienības Augstāko revīzijas iestāžu kontaktkomitejas Rezolūcija CC-R-2006-01, 11.12.2006.

6

---