# Službeni list C 134/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 134 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.24. travnja 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 134

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.24. travnja 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Parlamentarna skupština Euronest |
| 2020/C 134/01 | Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronest o parlamentarnom nadzoru kao sredstvu za jačanje demokracije, odgovornosti i učinkovitosti državnih institucija u zemljama Istočnog partnerstva | 1 |
| 2020/C 134/02 | Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o poticanju digitalizacije kako bi se poboljšala učinkovitost i potaknuo gospodarski rast u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva | 7 |
| 2020/C 134/03 | Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronest o Solidarnosti i usklađivanju u energetskom sektoru – prema naprednom regulatornom okviru | 11 |
| 2020/C 134/04 | Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronest o Inovacijama u obrazovanju i obrazovnim reformama u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva: izazovi i mogućnosti | 16 |
| 2020/C 134/05 | Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronest o budućnosti strategije Trio Plus 2030.: izgradnja budućnosti Istočnog partnerstva | 22 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Parlamentarna skupština Euronest

2020/C 134/01

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronest o parlamentarnom nadzoru kao sredstvu za jačanje demokracije, odgovornosti i učinkovitosti državnih institucija u zemljama Istočnog partnerstva

1

2020/C 134/02

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o poticanju digitalizacije kako bi se poboljšala učinkovitost i potaknuo gospodarski rast u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva

7

2020/C 134/03

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronest o Solidarnosti i usklađivanju u energetskom sektoru – prema naprednom regulatornom okviru

11

2020/C 134/04

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronest o Inovacijama u obrazovanju i obrazovnim reformama u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva: izazovi i mogućnosti

16

2020/C 134/05

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronest o budućnosti strategije Trio Plus 2030.: izgradnja budućnosti Istočnog partnerstva

22

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Parlamentarna skupština Euronest

| 24.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 134/1

---

REZOLUCIJA

Parlamentarne skupštine Euronest o parlamentarnom nadzoru kao sredstvu za jačanje demokracije, odgovornosti i učinkovitosti državnih institucija u zemljama Istočnog partnerstva

(2020/C 134/01)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONEST,

| — | uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronest od 3. svibnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronest od 3. svibnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 24. studenog 2017. u Bruxellesu te izjave s prethodnih sastanaka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 24. studenog 2017. u Bruxellesu te izjave s prethodnih sastanaka,

| — | uzimajući u obzir globalnu strategiju EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije iz lipnja 2016. naslovljenu „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: Jača Europa” i izvješća o njezinoj provedbi za prvu i drugu godinu (2016. i 2017.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalnu strategiju EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije iz lipnja 2016. naslovljenu „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: Jača Europa” i izvješća o njezinoj provedbi za prvu i drugu godinu (2016. i 2017.),

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usredotočenost na ključne prioritete i konkretne rezultate”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usredotočenost na ključne prioritete i konkretne rezultate”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. srpnja 2015. o pregledu europske politike susjedstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. srpnja 2015. o pregledu europske politike susjedstva,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku / potpredsjednice Komisije od 18. svibnja 2017. o provedbi revizije europske politike susjedstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku / potpredsjednice Komisije od 18. svibnja 2017. o provedbi revizije europske politike susjedstva,

| — | uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. upućenu Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. upućenu Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronest od 3. travnja 2012. o jačanju civilnog društva u zemljama Istočnog partnerstva, uključujući pitanje suradnje između vlade i civilnog društva te pitanje reformi za osnaživanje civilnog društva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronest od 3. travnja 2012. o jačanju civilnog društva u zemljama Istočnog partnerstva, uključujući pitanje suradnje između vlade i civilnog društva te pitanje reformi za osnaživanje civilnog društva,

| — | uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između EU-a, s jedne strane, i Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između EU-a, s jedne strane, i Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije,

| A. | budući da je učinkovit parlamentarni nadzor stup demokracije koja dobro funkcionira, u skladu s načelima vladavine prava, i da ima ključnu ulogu u demokratskom upravljanju jer pomaže u poboljšanju kvalitete politika, programa i praksi izvršne vlasti te daje veću legitimnost tim politikama; |
| --- | --- |

A.

budući da je učinkovit parlamentarni nadzor stup demokracije koja dobro funkcionira, u skladu s načelima vladavine prava, i da ima ključnu ulogu u demokratskom upravljanju jer pomaže u poboljšanju kvalitete politika, programa i praksi izvršne vlasti te daje veću legitimnost tim politikama;

| B. | budući da je jačanje kapaciteta parlamenata zemalja Istočnog partnerstva za provođenje učinkovitog nadzora od ključne važnosti i da bi ga Europska komisija trebala podržati; |
| --- | --- |

B.

budući da je jačanje kapaciteta parlamenata zemalja Istočnog partnerstva za provođenje učinkovitog nadzora od ključne važnosti i da bi ga Europska komisija trebala podržati;

| C. | budući da u svakom političkom sustavu u kojem se načelo diobe vlasti stvarno primjenjuje, parlament, osim toga što ima zakonodavne i proračunske ovlasti, također provodi opći nadzor i kontrolu izvršne vlasti; |
| --- | --- |

C.

budući da u svakom političkom sustavu u kojem se načelo diobe vlasti stvarno primjenjuje, parlament, osim toga što ima zakonodavne i proračunske ovlasti, također provodi opći nadzor i kontrolu izvršne vlasti;

| D. | budući da ovlasti parlamentarnog nadzora obuhvaćaju sve politike i političko djelovanje vlade i njezinih agencija te da nisu ograničene na provedbu zakona i izvršenje proračuna od strane izvršne vlasti (proračunski nadzor); |
| --- | --- |

D.

budući da ovlasti parlamentarnog nadzora obuhvaćaju sve politike i političko djelovanje vlade i njezinih agencija te da nisu ograničene na provedbu zakona i izvršenje proračuna od strane izvršne vlasti (proračunski nadzor);

| E. | budući da je neovisnost pravosuđa još jedan važan stup funkcionalne demokracije; |
| --- | --- |

E.

budući da je neovisnost pravosuđa još jedan važan stup funkcionalne demokracije;

| F. | budući da se obično razlikuju tri politička sustava, odnosno predsjednički tip političkog sustava, parlamentarni tip političkog sustava i polupredsjednički ili poluparlamentarni tip političkog sustava; |
| --- | --- |

F.

budući da se obično razlikuju tri politička sustava, odnosno predsjednički tip političkog sustava, parlamentarni tip političkog sustava i polupredsjednički ili poluparlamentarni tip političkog sustava;

| G. | budući da se osim plenarnih sjednica osnivaju i parlamentarni odbori radi pripreme cjelokupnog rada institucije te jamčenja učinkovitog dnevnog nadzora vlade te njezinih politika i djelovanja; |
| --- | --- |

G.

budući da se osim plenarnih sjednica osnivaju i parlamentarni odbori radi pripreme cjelokupnog rada institucije te jamčenja učinkovitog dnevnog nadzora vlade te njezinih politika i djelovanja;

| H. | budući da neovisan parlament koji nije ograničen i koji dobro funkcionira te koji ima sve ustavne ovlasti, uključujući slobodu provođenja istinskog nadzora nad vladom i njezinim agencijama, postaje ključna institucija za učvršćivanje vladavine prava, uključujući učinkovitu borbu protiv korupcije kojom se staje na kraj nekažnjavanju; |
| --- | --- |

H.

budući da neovisan parlament koji nije ograničen i koji dobro funkcionira te koji ima sve ustavne ovlasti, uključujući slobodu provođenja istinskog nadzora nad vladom i njezinim agencijama, postaje ključna institucija za učvršćivanje vladavine prava, uključujući učinkovitu borbu protiv korupcije kojom se staje na kraj nekažnjavanju;

| I. | budući da organizacije civilnog društva, mediji i institucije za ljudska prava, svojim evaluacijama, istragama i opažanjima u pogledu državnih institucija i njihovih aktivnosti, daju doprinos zadaći parlamentarnog nadzora; |
| --- | --- |

I.

budući da organizacije civilnog društva, mediji i institucije za ljudska prava, svojim evaluacijama, istragama i opažanjima u pogledu državnih institucija i njihovih aktivnosti, daju doprinos zadaći parlamentarnog nadzora;

| J. | budući da su slobodni neovisni mediji te slobodno, dostatno financirano i učinkovito strukturirano civilno društvo u zemlji stoga ključni i za učinkovito i zdravo funkcioniranje demokracije te podupiru parlamente u njihovim nadzornim zadaćama; |
| --- | --- |

J.

budući da su slobodni neovisni mediji te slobodno, dostatno financirano i učinkovito strukturirano civilno društvo u zemlji stoga ključni i za učinkovito i zdravo funkcioniranje demokracije te podupiru parlamente u njihovim nadzornim zadaćama;

| K. | budući da procesi demokratske konsolidacije zahtijevaju da nacionalne političke institucije budu spremne za usvajanje najboljih praksi te primjenu vlastitih iskustava i iskustava drugih; |
| --- | --- |

K.

budući da procesi demokratske konsolidacije zahtijevaju da nacionalne političke institucije budu spremne za usvajanje najboljih praksi te primjenu vlastitih iskustava i iskustava drugih;

| L. | budući da se osnovni zahtjevi za demokratske države, od kojih se ne odstupa, utvrđuju neopozivom primjenom diobe vlasti, strogim poštovanjem ljudskih prava i temeljnih sloboda te snažnom obranom vladavine prava; |
| --- | --- |

L.

budući da se osnovni zahtjevi za demokratske države, od kojih se ne odstupa, utvrđuju neopozivom primjenom diobe vlasti, strogim poštovanjem ljudskih prava i temeljnih sloboda te snažnom obranom vladavine prava;

| M. | budući da su redoviti izbori u skladu s međunarodnim priznatim standardima, posebno onima u području konkurentnosti i transparentnosti, svakako temeljni, no sami nisu konačni dokaz demokratskog političkog sustava; |
| --- | --- |

M.

budući da su redoviti izbori u skladu s međunarodnim priznatim standardima, posebno onima u području konkurentnosti i transparentnosti, svakako temeljni, no sami nisu konačni dokaz demokratskog političkog sustava;

| N. | budući da se višestranački parlamenti često smatraju boljim predstavničkim tijelima, a velik broj ideološki usmjerenih stranaka bolje zastupa različite interese u društvu; |
| --- | --- |

N.

budući da se višestranački parlamenti često smatraju boljim predstavničkim tijelima, a velik broj ideološki usmjerenih stranaka bolje zastupa različite interese u društvu;

| O. | budući da Skupina za podršku demokraciji i koordinaciju izbora Europskog parlamenta pruža posebnu potporu demokraciji u nizu prioritetnih zemalja, među kojima su tri zemlje Istočnog partnerstva koje su potpisale Sporazum o pridruživanju s EU-om, odnosno Gruzija, Moldova i Ukrajina; |
| --- | --- |

O.

budući da Skupina za podršku demokraciji i koordinaciju izbora Europskog parlamenta pruža posebnu potporu demokraciji u nizu prioritetnih zemalja, među kojima su tri zemlje Istočnog partnerstva koje su potpisale Sporazum o pridruživanju s EU-om, odnosno Gruzija, Moldova i Ukrajina;

| P. | budući da Europska unija podupire zemlje Istočnog partnerstva posebnim projektima kojima pomaže njihovim parlamentima u jačanju nadzora nad vladom, kao što je projekt „Jačanje parlamentarne demokracije u Gruziji” za razdoblje 2009. – 2019., ukrajinski projekt „Rada za Europu” za razdoblje 2016. – 2018. koji se provodi zajedno s programom Ujedinjenih naroda za razvoj ili misija Europskog parlamenta za procjenu potreba ukrajinskog parlamenta (Verkhovna Rada) za razdoblje 2015. – 2016.; |
| --- | --- |

P.

budući da Europska unija podupire zemlje Istočnog partnerstva posebnim projektima kojima pomaže njihovim parlamentima u jačanju nadzora nad vladom, kao što je projekt „Jačanje parlamentarne demokracije u Gruziji” za razdoblje 2009. – 2019., ukrajinski projekt „Rada za Europu” za razdoblje 2016. – 2018. koji se provodi zajedno s programom Ujedinjenih naroda za razvoj ili misija Europskog parlamenta za procjenu potreba ukrajinskog parlamenta (Verkhovna Rada) za razdoblje 2015. – 2016.;

Savladavanje izazova u području parlamentarnog nadzora

| 1. | ističe da demokracija podrazumijeva jednaku zastupljenost žena i muškaraca na položajima na kojima se donose odluke i da je stoga promicanje žena na tim položajima važno područje djelovanja; poziva države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva da poboljšaju zastupljenost žena u parlamentu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da su funkcije nadzora i politički impuls jedna od glavnih zadaća parlamenta današnjice, za što je potrebno da su vlada i parlament u procesu stalne komunikacije i da vlada prihvati činjenicu da je odgovorna parlamentu; poziva zemlje Istočnog partnerstva da održe i dodatno razviju političke sustave kojima se potiče takva stalna komunikacija i odgovornost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Europsku komisiju da izradi poseban program čiji će cilj biti jačanje parlamentarnog nadzora u zemljama istočnog susjedstva poboljšanjem koordinacije i suradnje među državnim agencijama, parlamentima i organizacijama civilnog društva, predlaganjem prilagođenog modula osposobljavanja za osoblje parlamenata ili potporom administrativnim reformama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | procjenjuje da u svih šest zemalja Istočnog partnerstva ne postoji čvrsta tradicija u provedbi parlamentarnog nadzora, iako u znatno različitoj mjeri, zbog čega dolazi do jaza kad je riječ o učinkovitim mehanizmima reagiranja; poziva na jačanje mehanizama izvješćivanja za sustavni dijalog između izvršne vlasti i parlamenta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da je za procese reformi u parlamentarnim upravama Istočnog partnerstva potreban kontinuitet kako bi se omogućila sinkronizacija između funkcija cjelokupne parlamentarne infrastrukture te dnevnih potreba i očekivanja zastupnika u parlamentu: s tim u vezi naglašava da uprava mora služiti i kao jamac potpune i primjerene zakonodavne i predstavničke funkcije te funkcije nadzora (među ostalim u pogledu izrade proračuna), kao i ostalih funkcija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na daljnju reformu javne uprave u zemljama Istočnog partnerstva jer će takve reforme, ako se na odgovarajući način provedu, omogućiti transparentniju javnu upravu koja je više usmjerena na građane te bolje usluge za građane i poduzeća; navodi da je učinkovita, transparentna javna uprava koja je usmjerena na građane preduvjet za pravilno funkcioniranje javnog upravljanja i socioekonomski razvoj u zemljama Istočnog partnerstva te stoga utječe na kvalitetu demokracije osiguravanjem i poboljšanjem kvalitete parlamentarnog nadzora u zemlji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | procjenjuje da se izazovi za opseg i učinkovitost parlamentarnog nadzora pojavljuju u zemljama sa snažnim predsjedničkim sustavima, što se može vidjeti u Azerbajdžanu i Bjelarusu, gdje predsjednici imaju vrlo velike ovlasti u odnosu na parlament i vladu; pozdravlja činjenicu da se s pomoću uzastopnih reformi ustava stanje u Armeniji i Gruziji tijekom posljednjih godina promijenilo te da je došlo do pomaka prema potpuno parlamentarnim političkim sustavima, nakon čega je došlo do mirnih promjena vlade, u Armeniji u sklopu nenasilne „Baršunaste revolucije”, a u Gruziji izborima; i dalje skreće pozornost na to da su u svih šest zemalja Istočnog partnerstva potrebne daljnje reforme za jačanje parlamentarnog nadzora; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja da parlamenti u istočnom susjedstvu pri usvajanju novih zakonodavnih akata ne bi smjeli djelovati ishitreno te da bi postupke trebali prilagoditi tako da se omoguće opsežne rasprave s oporbom i drugim dionicima o sadržaju i detaljima reformi kako bi se ojačala uloga koju glavno zakonodavno tijelo ima u pogledu nadzora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primjećuje da gospodarske ili druge nepolitičke elite imaju više ili manje snažan utjecaj na zastupnike u parlamentima zemalja Istočnog partnerstva, što onemogućuje neovisan i transparentan nadzor vladinih politika i mjera, kao i efikasne i učinkovite administrativne reforme; zabrinut je zbog toga što je velik broj zastupnika tijekom svog mandata mijenjao klubove zastupnika, kao što se dogodilo u Moldovi u parlamentarnom sazivu 2014. – 2019.; poziva nacionalne parlamente zemalja Istočnog partnerstva da pronađu način da se zajamči neovisnost zastupnika u parlamentu i okončaju praksu prekrajanja granica izbornih jedinica; poziva zemlje Istočnog partnerstva da potiču reforme izbornog zakonodavstva koje vode do uspostave instrumenata za stvarnu vladinu odgovornost; podsjeća zemlje Istočnog partnerstva da bi tijekom izmjene izbornog zakonodavstva trebale stvoriti jednake mogućnosti za zastupanje svih etničkih manjina; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apelira na političke stranke da izbornim reformama pristupe u okviru međustranačkog dijaloga kako bi se zajamčila široka politička potpora; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vlasti da preporuke OESS-a/OSCE-a/ODIHR-a u vezi s promatranjem izbora provedu znatno prije sljedećih izbora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sa zabrinutošću primjećuje da korupcija i dalje ugrožava povjerenje u demokraciju, ne samo u zemljama Istočnog partnerstva već u cijeloj Europi; izražava zabrinutost zbog korupcije u parlamentu i drugim državnim institucijama, koja, iako je manja u nekim zemljama Istočnog partnerstva, i dalje u različitoj mjeri utječe na učinkovit parlamentarni nadzor te poziva na transparentnu istragu svakog poznatog slučaja; ističe potrebu za preuzimanjem odgovornosti i okončanjem nekažnjavanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da posebnu ulogu u provedbi parlamentarnog nadzora ima oporba kako bi se očuvalo aktivno provođenje strogog i potpunog nadzora vlade; poziva na suzdržavanje od svakog pokušaja da se opozicija ograniči pri funkcijama kontrole i nadzora te da se za zastupnike u parlamentu, koji ne pripadaju koalicijama ni većini, predvide zakonski zajamčena prava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja da je provedba sporazuma s EU-om, tj. Sporazuma o pridruživanju s Ukrajinom, Moldovom i Gruzijom, Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu s Armenijom te Sporazuma o suradnji s Azerbajdžanom i Bjelarusom, dodatno područje rada za parlamentarni nadzor, koji zahtijeva posebno intenzivno praćenje i kontrolu vlade te učinkovitu koordinaciju vlade, parlamenta i pravosuđa kako bi se produbio proces europske integracije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava zabrinutost zbog nedostatka kapaciteta u državnim institucijama za europske poslove, što snažno utječe na učinkovitu, efikasnu i sveobuhvatnu provedbu Sporazuma o pridruživanju te dovodi do usporavanja rada na europskim integracijama; poziva pridružene zemlje da povećaju napore za izgradnju visoko motivirane uprave koja će moći povući dovoljno sredstava da u potpunosti i bez odgode provede potrebne reforme i relevantne odredbe; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da je raznolikost ključna za funkcioniranje parlamenta koji radi za sve svoje građane; poziva Europski parlament i nacionalne parlamente zemalja Istočnog partnerstva da poduzmu daljnje korake kako bi osigurali pravednu zastupljenost žena i etničkih manjina među svojim članovima; |
| --- | --- |

16.

Poticanje konstruktivnih razmjena gledišta između Europskog parlamenta i parlamenata država članica EU-a te zemalja Istočnog partnerstva i razmjena postignuća

| 17. | pozdravlja napore za pružanje potpore zemljama Istočnog partnerstva u njihovim nastojanjima za razvoj održive demokracije i vladavine prava; no naglašava da vlastita odgovornost za te procese mora biti čvrsto ukorijenjena u društvima da bi bila održiva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | skreće pozornost na odredbe iz Poslovnika Parlamentarne skupštine Euronest, koje su odobrene 2011. i izmijenjene 2012., 2013., 2015., 2017. i 2018., o nadzoru provedbe politike Istočnog partnerstva, posebno u vezi s člancima 17., 21., 22., 25., 26. i 27. i Prilogom I. Poslovniku, koji obuhvaćaju teme rezolucija, preporuka, pitanja za pisani i usmeni odgovor te pitanja odbora i radnih skupina; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja nastojanja zemalja Istočnog partnerstva, odnosno Ukrajine, Moldove i Gruzije, u sklopu Sporazuma o pridruživanju s EU-om, kao i Armenije u okviru Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu s EU-om, koji je potpisan u studenom 2017., da se poveća nadzor nad provedbom tih sporazuma, što predstavlja dodatne izazove i mogućnosti; pozdravlja Međuparlamentarnu skupštinu koju su navedene tri zemlje uspostavile 5. listopada 2018. kako bi se postigao učinkovitiji parlamentarni nadzor u tom području i dao poticaj za zajedničko praćenje provedbe sporazuma o pridruživanju, koje vrše njihove vlade, i politike Istočnog partnerstva u cjelini; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da, kad je riječ o usvajanju najboljih praksi i učenju iz vlastitih i tuđih nedostataka i iskustava u sklopu procesa demokratske konsolidacije, parlamenti zemalja Istočnog partnerstva imaju priliku učiti iz vlastitih iskustava i međusobno razmjenjivati najbolje prakse te učiti iz međusobnih rješenja za ograničenja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da bi razmjena najbolji praksi između Europskog parlamenta, parlamenata država članica EU-a i parlamenta zemalja Istočnog partnerstva trebala i dalje imati pozitivnu ulogu te da je treba podržati; smatra da je između zastupnika u parlamentu i parlamentarnih tajništva potreban veći broj dodatnih formata i programa razmjene o reformi parlamentarne uprave kako bi se ojačali kapaciteti i podigla razina osviještenosti među glavnim dionicima; poziva na jačanje kontakata na radnoj razini kako bi se izgradile snažne mreže za daljnju regionalnu suradnju unutar i između navedenih parlamenata; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pohvaljuje napore 15. radne skupine Istočnog partnerstva za upravljanje i reformu javne uprave koja se sastala u Pragu 7. i 8. studenog 2018., a bavila se rješavanjem pitanja odgovornosti i organizacije javne uprave te pružanja usluga u postupcima usmjerenim na građane i dostupnosti javnih usluga; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća da zemlje Istočnog partnerstva u svojim zakonodavnim postupcima moraju djelovati u skladu s međunarodnim obvezama te poštovati temeljna ljudska prava i prava manjina; |
| --- | --- |

23.

Jačanje slobode mišljenja i neovisnosti medijskog okružja i akademskog svijeta kao ključnog prioriteta za bolji parlamentarni nadzor

| 24. | naglašava važnost istinski slobodnih medija, potrebe za neovisnim medijima i medijskim pluralizmom kako bi se zajamčila sigurnost medijskih djelatnika i novinara te traži da se ne ograničavaju mogućnosti medijskih izvora kako bi državljani svih etničkih pripadnosti imali jednak pristup informacijama te pravu akademsku slobodu izražavanja i mišljenja, što su ključni elementi svake demokracije; poziva sve članice Parlamentarne skupštine Euronest da zajamče te slobode i njihovo ostvarivanje u praksi jer mediji i akademska zajednica parlamentima nude važno stručno iskustvo i znanje te doprinose parlamentarnom nadzoru i njegovoj objektivnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zabrinut je da zbog nedovoljne slobode medija i akademskog mišljenja u nekim zemljama Istočnog partnerstva parlamenti nemaju na raspolaganju javno i znanstveno mišljenje utemeljeno na činjenicama, koje je neophodno kako bi se obogatila stalna nadzorna funkcija parlamenta; poziva sve zemlje Istočnog partnerstva da poboljšaju pravne odredbe za slobodne i pluralističke medije i akademsko okružje te da ih provedu jer su one u mnogim slučajevima i dalje pristrane ili pod utjecajem poslovnih i političkih interesa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | apelira na zemlje Istočnog partnerstva da poboljšaju medijsko okružje te da osiguraju održivost profesionalnog i neovisnog novinarstva jer samo zdravo medijsko okružje vodi do ostvarivanja temeljnih ciljeva politike susjedstva EU-a, uključujući demokraciju, dobro upravljanje, otpornost na vanjske pritiske i učinkovito obavještavanje o reformi i prednostima suradnje s EU-om; poziva EU i zemlje Istočnog partnerstva da nastave stvarati medijsko okružje u kojem novinari mogu raditi bez prisile i represije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava ulogu organizacija civilnog društva u poticanju parlamentarnog nadzora, transparentnosti i demokratskog procesa u cjelini; poziva nacionalne parlamente zemalja Istočnog partnerstva da pruže potporu civilnom društvu te da s njim otvoreno surađuju u svim aspektima svog rada u korist građana kako bi se u obzir uzela različita mišljenja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava opasnosti kampanja dezinformiranja, posebno preko društvenih medija, kao i pokušaje širenja antidemokratskog diskursa i vrijednosti, čiji je cilj diskreditirati javne institucije ili utjecati na izborne kampanje; poziva na blisku suradnju i razmjenu iskustava između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva u tom području radi usvajanja čvrstog zajedničkog stajališta bez ugrožavanja temeljnih sloboda građana; |
| --- | --- |

28.

Nadzor nad sigurnosnim sektorom kao područjem od posebne pozornosti za parlamentarni nadzor

| 29. | podsjeća na Rezoluciju o sigurnosnim izazovima u zemljama Istočnog partnerstva i jačanje uloge EU-a u njihovu rješavanju, koju je Parlamentarna skupština Euronest usvojila na sjednici u lipnju 2018., u kojoj se naglašava da je „očuvanje dobrog upravljanja u institucijama za kazneni progon, sigurnost i obranu od ključne važnosti za zaštitu istočnoeuropskih partnera od pokušaja destabilizacije” te u kojoj apelira na parlamente partnerskih država da „u potpunosti provedu demokratski nadzor nad tijelima kaznenog progona te vojnim i sigurnosnim službama”; naglašava da bi trebalo povećati parlamentarni nadzor nad sigurnosnim sektorom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da je potreban snažniji parlamentarni nadzor nad različitim sigurnosnim službama u zemljama Istočnog partnerstva te ponovno naglašava vrijednost parlamentarnog nadzora ministarstva unutarnjih poslova i novo uspostavljenih sigurnosnih službi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | u tom kontekstu podsjeća na završnu izjavu i preporuke sa šestog sastanka Parlamentarnog odbora za pridruživanje između EU-a i Gruzije održanog 26. travnja 2018. u Bruxellesu, a posebno na točku 14. o pokretanju projekta koji će financirati EU-u za jačanje parlamentarnog nadzora nad sigurnosnim sektorom; |
| --- | --- |

31.

Povećanje ljudskih, materijalnih i financijskih resursa parlamenata zemalja Istočnog partnerstva

| 32. | poziva na povećanje ljudskih, materijalnih i financijskih resursa kako bi se poboljšala opća uspješnost parlamenata zemalja Istočnog partnerstva, a posebno da bi se osiguralo da su potpuno sposobni za učinkovit i kontinuirani nadzor nad vladom, njezinim politikama i djelovanjem, koje karakterizira neovisnost te koje će oslanjati na funkcionalnu i objektivnu službu za istraživanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da je suradnja između parlamentarnih tajništva zemalja Istočnog partnerstva, Europskog parlamenta i parlamenata država članica EU-a instrument za postizanje efikasnijeg i učinkovitijeg parlamentarnog nadzora zahvaljujući razmjeni iskustva i dijeljenju resursa; poziva da se u području parlamentarnih istraživanja uspostavi takva suradnja i u slučajevima kad još ne postoje službe za istraživanja te bi za njihovo osnivanje trebalo uložiti posebne napore; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ocjenjuje da je snažna, efikasna i dobra suradnja između Revizorskog suda i parlamenata zemalja Istočnog partnerstva, koja se temelji na uzajamnom povjerenju, neophodan instrument za postizanje boljeg i većeg parlamentarnog nadzora nad proračunom i proračunskim rashodima; potiče na ostvarivanje takve suradnje među zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede Europskom parlamentu, Vijeću, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku, povjereniku za susjedstvo i proširenje, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica EU-a i zemljama Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

35.

---

| 24.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 134/7

---

REZOLUCIJA

Parlamentarne skupštine Euronesta o „poticanju digitalizacije kako bi se poboljšala učinkovitost i potaknuo gospodarski rast u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva”

(2020/C 134/02)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONESTA,

| — | uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011. i zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 24. studenog 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011. i zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 24. studenog 2017.,

| — | uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između EU-a, s jedne strane, te Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane, a posebno detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine (DCFTA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između EU-a, s jedne strane, te Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane, a posebno detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine (DCFTA),

| — | uzimajući u obzir izvješća o ulaganjima u svijetu koja objavljuje Konferencija Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća o ulaganjima u svijetu koja objavljuje Konferencija Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjeravanje na ključne prioritete i konkretne rezultate”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjeravanje na ključne prioritete i konkretne rezultate”,

| — | uzimajući u obzir europsku politiku susjedstva koja je stupila na snagu 2014. godine kao dio Europskog instrumenta za susjedstvo za razdoblje 2014.–2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europsku politiku susjedstva koja je stupila na snagu 2014. godine kao dio Europskog instrumenta za susjedstvo za razdoblje 2014.–2020.,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., usvojen 25. rujna 2015. na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., usvojen 25. rujna 2015. na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu ministara vanjskih poslova Višegradske skupine o Istočnom partnerstvu na temelju rezultata njihova sastanka održanog 12. travnja 2017. u Varšavi, u kojoj su izneseni izgledi za članstvo u EU-u za zemlje Istočnog partnerstva koje su za to zainteresirane; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu ministara vanjskih poslova Višegradske skupine o Istočnom partnerstvu na temelju rezultata njihova sastanka održanog 12. travnja 2017. u Varšavi, u kojoj su izneseni izgledi za članstvo u EU-u za zemlje Istočnog partnerstva koje su za to zainteresirane;

| — | uzimajući u obzir drugi ministarski sastanak Istočnog partnerstva o digitalnom gospodarstvu održan 5. listopada 2017. u Tallinnu u Estoniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugi ministarski sastanak Istočnog partnerstva o digitalnom gospodarstvu održan 5. listopada 2017. u Tallinnu u Estoniji,

| — | uzimajući u obzir inicijativu Europskog instrumenta za susjedstvo – EU4Digital: Podupiranje digitalnog gospodarstva i društva u okviru Istočnog partnerstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu Europskog instrumenta za susjedstvo – EU4Digital: Podupiranje digitalnog gospodarstva i društva u okviru Istočnog partnerstva,

| — | uzimajući u obzir Programiranje u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo (ENI) za razdoblje 2014. 2020., dokument o regionalnoj strategiji za istok (2014.–2020.) i višegodišnji okvirni program (2017.–2020.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Programiranje u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo (ENI) za razdoblje 2014. 2020., dokument o regionalnoj strategiji za istok (2014.–2020.) i višegodišnji okvirni program (2017.–2020.),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju upućenu Europskom parlamentu i Vijeću naslovljenu „Strategija Europske unije za kibersigurnost: otvoren, siguran i zaštićen kiberprostor” od 7. veljače 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju upućenu Europskom parlamentu i Vijeću naslovljenu „Strategija Europske unije za kibersigurnost: otvoren, siguran i zaštićen kiberprostor” od 7. veljače 2013.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europskom parlamentu i Vijeću naslovljenu „Otpornost, odvraćanje i obrana: jačanje kibersigurnosti EU-a” od 13. rujna 2017. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europskom parlamentu i Vijeću naslovljenu „Otpornost, odvraćanje i obrana: jačanje kibersigurnosti EU-a” od 13. rujna 2017.

| A. | budući da je cilj suradnje u okviru Parlamentarne skupštine Euronesta stvaranje pozitivnih učinaka u partnerskim zemljama kroz razvoj nacionalnih sustava za elektroničku trgovinu i elektroničku logistiku, uključujući digitalne prometne koridore, usklađivanjem s najboljim praksama jedinstvenog digitalnog tržišta EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je cilj suradnje u okviru Parlamentarne skupštine Euronesta stvaranje pozitivnih učinaka u partnerskim zemljama kroz razvoj nacionalnih sustava za elektroničku trgovinu i elektroničku logistiku, uključujući digitalne prometne koridore, usklađivanjem s najboljim praksama jedinstvenog digitalnog tržišta EU-a;

| B. | budući da bi se pojačanom suradnjom između EU-a i istočnoeuropskih partnera u području digitalnog gospodarstva pružile nove mogućnosti za poduzeća i za građane, čime bi se ostvario gospodarski rast i blagostanje; |
| --- | --- |

B.

budući da bi se pojačanom suradnjom između EU-a i istočnoeuropskih partnera u području digitalnog gospodarstva pružile nove mogućnosti za poduzeća i za građane, čime bi se ostvario gospodarski rast i blagostanje;

| C. | budući da su Europska unija i zemlje koje sudjeluju u Istočnom partnerstvu podržali usklađivanje digitalnih tržišta u pogledu inicijative EU4Digital kako bi se uklonile postojeće prepreke i barijere u okviru paneuropskih internetskih usluga za građane, javne uprave i poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da su Europska unija i zemlje koje sudjeluju u Istočnom partnerstvu podržali usklađivanje digitalnih tržišta u pogledu inicijative EU4Digital kako bi se uklonile postojeće prepreke i barijere u okviru paneuropskih internetskih usluga za građane, javne uprave i poduzeća;

| D. | budući da bi se razvojem digitalnog gospodarstva pridonijelo otvaranju novih radnih mjesta, povećanju poslovne učinkovitosti, privlačenju ulaganja, poticanju trgovine, modernizaciji gospodarstva, razvoju inovacija i povećanju transparentnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da bi se razvojem digitalnog gospodarstva pridonijelo otvaranju novih radnih mjesta, povećanju poslovne učinkovitosti, privlačenju ulaganja, poticanju trgovine, modernizaciji gospodarstva, razvoju inovacija i povećanju transparentnosti;

| E. | budući da je opće prihvaćeno da poticanje digitalizacije može biti od ključne važnosti za kratkoročan i dugoročan gospodarski rast zemalja Istočnog partnerstva i država članica EU-a jer se tim pristupom pružaju dodatne koristi kroz prijenos tehnologija i vještina; |
| --- | --- |

E.

budući da je opće prihvaćeno da poticanje digitalizacije može biti od ključne važnosti za kratkoročan i dugoročan gospodarski rast zemalja Istočnog partnerstva i država članica EU-a jer se tim pristupom pružaju dodatne koristi kroz prijenos tehnologija i vještina;

| F. | budući da se emisije stakleničkih plinova povezane s digitalizacijom ubrzano povećavaju jer su potrebne velike količine električne energije za obradu i pohranu velike količine podataka, kao i za proizvodnju računala, zaslona i pametnih telefona; |
| --- | --- |

F.

budući da se emisije stakleničkih plinova povezane s digitalizacijom ubrzano povećavaju jer su potrebne velike količine električne energije za obradu i pohranu velike količine podataka, kao i za proizvodnju računala, zaslona i pametnih telefona;

| G. | budući da digitalne tehnologije imaju znatan negativan utjecaj na okoliš i na zdravlje ljudi u pogledu proizvodnje otpada i njegova izvoza u siromašne zemlje, prekomjerne potrošnje vode i onečišćavajućeg vađenja sirovina, često u područjima zahvaćenima sukobom; |
| --- | --- |

G.

budući da digitalne tehnologije imaju znatan negativan utjecaj na okoliš i na zdravlje ljudi u pogledu proizvodnje otpada i njegova izvoza u siromašne zemlje, prekomjerne potrošnje vode i onečišćavajućeg vađenja sirovina, često u područjima zahvaćenima sukobom;

| H. | budući da se u dokumentu „20 ciljeva za 2020.” naglašava važnost digitalizacije i utvrđuje nekoliko ambicioznih ciljeva za usklađivanje digitalnih tržišta u okviru stupa „Gospodarski razvoj i tržišne prilike”; |
| --- | --- |

H.

budući da se u dokumentu „20 ciljeva za 2020.” naglašava važnost digitalizacije i utvrđuje nekoliko ambicioznih ciljeva za usklađivanje digitalnih tržišta u okviru stupa „Gospodarski razvoj i tržišne prilike”;

| I. | budući da digitalno gospodarstvo ima važnu ulogu u bilateralnim dijalozima kao jedno od prioritetnih područja za suradnju između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva zajedno s okvirom interoperabilnosti, e-trgovinom, e-zdravstvom i ukidanjem naknada za roaming partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

I.

budući da digitalno gospodarstvo ima važnu ulogu u bilateralnim dijalozima kao jedno od prioritetnih područja za suradnju između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva zajedno s okvirom interoperabilnosti, e-trgovinom, e-zdravstvom i ukidanjem naknada za roaming partnerskim zemljama;

| J. | budući da je cilj programa Connect u okviru Istočnog partnerstva smanjiti digitalni jaz između zemalja Istočnog partnerstva i poduprijeti potrebe istraživačkih i obrazovnih zajednica u nacionalnim istraživačkim i obrazovnim mrežama; |
| --- | --- |

J.

budući da je cilj programa Connect u okviru Istočnog partnerstva smanjiti digitalni jaz između zemalja Istočnog partnerstva i poduprijeti potrebe istraživačkih i obrazovnih zajednica u nacionalnim istraživačkim i obrazovnim mrežama;

| K. | budući da se komponentu kibersigurnosti sada prepoznaje kao sastavni dio učinkovite digitalizacije i javno-privatnih partnerstva; |
| --- | --- |

K.

budući da se komponentu kibersigurnosti sada prepoznaje kao sastavni dio učinkovite digitalizacije i javno-privatnih partnerstva;

| L. | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između EU-a i Gruzije, Sporazum o pridruživanju između EU-a i Moldove, Sporazum o pridruživanju između EU-a i Ukrajine, Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije i Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Azerbajdžana; |
| --- | --- |

L.

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između EU-a i Gruzije, Sporazum o pridruživanju između EU-a i Moldove, Sporazum o pridruživanju između EU-a i Ukrajine, Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije i Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Azerbajdžana;

1.

naglašava stratešku važnost poticanja digitalizacije kao procesa čiji je cilj poboljšanje učinkovitosti i poticanje gospodarskog rasta u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva; ističe da bi se neiskorišteni potencijal suradnje između EU-a i istočnoeuropskih partnera u području digitalnog gospodarstva i društva mogao iskoristiti ulaganjem u širokopojasnu infrastrukturu, usklađivanjem zakonodavstva s normama EU-a i ubrzanom integracijom jedinstvenog digitalnog tržišta EU-a;

2.

uviđa da se integracijom digitalnih tehnologija u svakodnevni život, kojom se doprinosi dostupnosti pouzdanijih i korisnijih informacija te njihovoj obradi, privlači znatan neostvaren potencijal za gospodarski rast, produktivnost i socijalnu zaštitu;

3.

smatra da potencijal digitalizacije u kombinaciji s novim tehnologijama koje uključuju umjetnu inteligenciju, veliku količinu podataka, biometrijske podatke i tehnologiju decentraliziranog vođenja evidencije transakcija, može istodobno poboljšati pružanje javnih usluga, kvalitetu upravljanja i fiskalnu transparentnost, čime će se smanjiti korupcijske transakcije; ističe da to poticanje istodobno može dovesti do nestabilnosti tržišta, veće izloženosti kibernapadima i prijevarama zbog prekomjerne koncentracije i slabog pravnog uređenja;

4.

napominje da strateški pristupi digitalizaciji u različitim nacionalnim gospodarstvima ovise o institucijskim uvjetima, tradicijama i odnosu moći; uviđa da u pogledu digitalnih društava, gospodarstva i inovacija postoji jaz između EU-a i istočnoeuropskih partnera koji može dovesti do još veće podjele u budućnosti uz rast digitalne industrije i koncepta rada 4.0; smatra da je potrebno uzeti u obzir prava radnika i ponuditi jednak tretman svim zaposlenicima bez obzira na to sudjeluju li u digitalnom gospodarstvu ili ne;

5.

smatra da je, kako bi se smanjili gospodarski rizici digitalizacije, potrebno osigurati da nacionalne vlade provedu sveobuhvatne programe reformi, koriste odgovarajuća sredstva i ostvare koordinirani pristup EU-a i zemalja Istočnog partnerstva reguliranju procesa digitalizacije;

6.

naglašava važnost usklađivanja digitalnih tržišta zemalja Istočnog partnerstva s jedinstvenim digitalnim tržištem EU-a; navodi da je potrebno stvoriti zajedničku bazu za razvoj programa digitalnog tržišta, regulaciju usluga digitalnog tržišta i odobravanje inovacija u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija, telekomunikacija, upravljanja digitalnim povjerenjem i sigurnosti, elektroničkih vještina, elektroničkog zdravlja i elektroničke trgovine;

7.

uviđa da će se, ako nacionalne vlade razviju jedinstvena pravila i standarde kojima će se osigurati cjelovitost podataka, algoritama i platformi, ojačati upotreba digitalnih sustava za zaštitu potrošača na različite načine, uključujući transparentne i uravnotežene ugovore i pravo na privatnost;

8.

poziva zemlje Istočnog partnerstva da ubrzaju postupak usklađivanja nacionalnog zakonodavstva kako bi se poboljšala zaštita osobnih podataka reformom sustava i pravila kibersigurnosti u skladu s pravnim normama EU-a; vjeruje da će jačanje povjerenja potrošača, privatnosti, zaštite podataka i zaštite prava intelektualnog vlasništva olakšati slobodan protok informacija, ideja i znanja;

9.

ističe da je primjenu digitalnih tehnologija potrebno popratiti skupom standarda koji doprinose društvenoj i ekološkoj održivosti lanaca vrijednosti IKT-a te zajamčiti da mjere za digitalizaciju budu usklađene s ciljevima održivog razvoja i ciljevima politika u području klime, energije i okoliša;

10.

naglašava potrebu za boljim usklađivanjem zajedničkih aktivnosti i odobravanja pravila digitalne trgovine za ugovore i za isporuku digitalnog sadržaja, prekograničnog prijenosa usluga internetskog sadržaja, geografskog blokiranja i zaštite potrošača;

11.

naglašava važnost suradničke prekogranične elektroničke identifikacije za stvaranje i provjeru elektroničkih potpisa i elektroničkih pečata; napominje da je potrebno uskladiti zajednička pravila za pravnu sigurnost i tehničku kompatibilnost za identifikatore elektroničke pošte, elektroničke potpise i pružatelje usluga povjerenja koji te usluge nude u Europskoj uniji i u zemljama Istočnog partnerstva;

12.

skreće pozornost na važnost poticanja gospodarskog rasta otvaranjem radnih mjesta i stvaranjem poslovnih mogućnosti, a posebno podupiranjem malih i srednjih poduzeća i poboljšanjem okružja za njihovo djelovanje u zemljama Istočnog partnerstva; pozdravlja rezultate 64. poslovnog foruma Istočnog partnerstva s naglaskom na digitalnom gospodarstvu i inovacijama, kao i na jačanju izravnih odnosa između malih i srednjih poduzeća;

13.

poziva nacionalne vlade i privatna poduzeća da stvore prekogranične inovativne centre uzimajući u obzir mogućnosti za novi rast u područjima s dovoljno digitalnih vještina i tehnološke infrastrukture čime će se smanjiti nezaposlenost i potaknuti veće plaće;

14.

naglašava da se sustavna uključenost ključnih aktera kao što su sindikati i udruge poslodavaca te oživljavanje korporacijskih struktura čini obećavajućom strategijom za poticanje digitalizacije kako bi se poboljšala učinkovitost i potaknuo gospodarski rast u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva;

15.

napominje da se inovacijama u području telekomunikacija (telegraf, telefon, radio, televizija, internet), industrije (proizvodna postrojenja i metode), prijevoza (vlakovi, automobili, zrakoplovi) te zdravlja i higijene (penicilin, rendgenske zrake) mogu ne samo stvoriti tržišta za proizvode, nego i pomoći u rješavanju društvenih problema;

16.

skreće pozornost na važnost poticanja digitalnih inovacija, stvaranja novih oblika suradnje kako bi se osigurala bolja koordinacija u tom području i sudjelovanja državnih i privatnih sektora u toj platformi;

17.

naglašava da se zemlje Istočnog partnerstva suočavaju s velikim izazovima u stvaranju temelja za uspješno digitalno gospodarstvo i za industriju 4.0; skreće pozornost na potrebu za stvaranjem okruženja pogodnog za razvoj prilagodljive i kreativne radne snage s digitalnim vještinama koje će biti otporne na buduće promjene kako bi se poticale inovacije, kao i usklađenog, suradničkog i učinkovitog institucionalnog okvira za digitalnu transformaciju; iako su projekti e-uprave znatno promijenili funkcioniranje zemalja i njihovih gospodarstava, potrebni su dodatni napori na regionalnoj i nacionalnoj razini u pogledu oporezivanja, socijalnih sustava, radnih zakona, modernizacije obrazovanja, potpore za inovacije, socijalnog dijaloga i elektroničkog poslovanja;

18.

napominje da je potrebno intenzivnije razvijati javno-privatna partnerstva u području kibersigurnosti (na nacionalnoj i međunarodnoj razini), koja bi trebala biti usmjerena na izgradnju povjerenja među ključnim dionicima, stvaranje učinkovitih alata za njihovu interakciju i olakšavanje brze razmjene informacija o kiberincidentima i kibernapadima, posebno u gospodarskom području;

19.

poziva zemlje Istočnog partnerstva i Europsku uniju da razmotre specifične rizike koje predstavljaju ruski akteri uključeni u kibernapade i zlouporabu predviđene funkcije proizvoda; naglašava potrebu za prilagodbom politika u području kibersigurnosti, obrane i odvraćanja na nacionalnoj razini putem redovito ažuriranih akcijskih planova s konkretnim ciljevima i rokovima;

20.

poziva EU i istočnoeuropske partnere da poboljšaju interakciju između regija korištenjem potencijala nacionalnih i regionalnih istraživačkih i obrazovnih mreža, kao što su NREN (Nacionalna mreža za istraživanje i obrazovanje) i GÉANT (Paneuropska podatkovna mreža za istraživačku i obrazovnu zajednicu).

---

| 24.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 134/11

---

REZOLUCIJA

Parlamentarne skupštine Euronest o „Solidarnosti i usklađivanju u energetskom sektoru – prema naprednom regulatornom okviru”

(2020/C 134/03)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONEST,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum o klimatskim promjenama koji je Europska unija ratificirala i čije su zemlje Istočnog partnerstva također stranke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum o klimatskim promjenama koji je Europska unija ratificirala i čije su zemlje Istočnog partnerstva također stranke,

| — | uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između Europske unije, s jedne strane, i Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane, a posebice odredbe o suradnji u području energije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između Europske unije, s jedne strane, i Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane, a posebice odredbe o suradnji u području energije,

| — | uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju o strateškom partnerstvu između Republike Azerbajdžana i Europske unije u području energetike potpisan 2006. i Zajedničku izjavu Europske unije i Azerbajdžana o južnom plinskom koridoru potpisanu 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju o strateškom partnerstvu između Republike Azerbajdžana i Europske unije u području energetike potpisan 2006. i Zajedničku izjavu Europske unije i Azerbajdžana o južnom plinskom koridoru potpisanu 2011.,

| — | uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije potpisan 24. studenog 2017. koji je Armenija ratificirala, a posebno njegove odredbe o suradnji u području energetike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije potpisan 24. studenog 2017. koji je Armenija ratificirala, a posebno njegove odredbe o suradnji u području energetike,

| — | uzimajući u obzir program rada Platforme 3. Istočnog partnerstva – povezivost, energetska učinkovitost, okoliš i klimatske promjene (2018. – 2019.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program rada Platforme 3. Istočnog partnerstva – povezivost, energetska učinkovitost, okoliš i klimatske promjene (2018. – 2019.),

| — | uzimajući u obzir nedavno donesenu Direktivu (EU) 2019/692 Europskog parlamenta i Vijeća (1) koja sadržava načela zaštite energetske sigurnosti u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavno donesenu Direktivu (EU) 2019/692 Europskog parlamenta i Vijeća (1) koja sadržava načela zaštite energetske sigurnosti u Europi,

| A. | budući da globalne promjene u proizvodnji i potražnji energije znatno utječu na geopolitiku i na industrijsku konkurentnost te predstavljaju ozbiljne izazove za sigurnost opskrbe u Europi; |
| --- | --- |

A.

budući da globalne promjene u proizvodnji i potražnji energije znatno utječu na geopolitiku i na industrijsku konkurentnost te predstavljaju ozbiljne izazove za sigurnost opskrbe u Europi;

| B. | budući da se javlja zabrinutost zbog klimatskih promjena, potrebe za smanjivanjem emisija CO2, sve veće potražnje za energijom i nesigurnosti u vezi s globalnim tržištima nafte i plina, zbog čega i zemlje proizvođači i zemlje potrošači razmatraju mogućnosti izrade uzajamno korisnih strategija za transformaciju energetskih sektora u sektore s niskim razinama emisija, pronalaženja nove ravnoteže među raznim izvorima energije, jamčenja pouzdane i sigurne opskrbe te energetski učinkovite potrošnje; |
| --- | --- |

B.

budući da se javlja zabrinutost zbog klimatskih promjena, potrebe za smanjivanjem emisija CO2, sve veće potražnje za energijom i nesigurnosti u vezi s globalnim tržištima nafte i plina, zbog čega i zemlje proizvođači i zemlje potrošači razmatraju mogućnosti izrade uzajamno korisnih strategija za transformaciju energetskih sektora u sektore s niskim razinama emisija, pronalaženja nove ravnoteže među raznim izvorima energije, jamčenja pouzdane i sigurne opskrbe te energetski učinkovite potrošnje;

| C. | budući da se posljednjih godina pojačao dijalog o regionalnoj energetskoj politici u okviru Istočnog partnerstva i da sada obuhvaća konvergenciju energetskih tržišta, diversifikaciju izvora opskrbe energijom i tranzitnih pravaca, razvoj održivih izvora energije, mjere energetske učinkovitosti, kao i infrastrukturu od zajedničke i regionalne važnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da se posljednjih godina pojačao dijalog o regionalnoj energetskoj politici u okviru Istočnog partnerstva i da sada obuhvaća konvergenciju energetskih tržišta, diversifikaciju izvora opskrbe energijom i tranzitnih pravaca, razvoj održivih izvora energije, mjere energetske učinkovitosti, kao i infrastrukturu od zajedničke i regionalne važnosti;

| D. | budući da su Europska unija i zemlje Istočnog partnerstva predane ostvarivanju ciljeva koji se odnose na pitanja obnovljive energije, energetske učinkovitosti, klimatske politike i inovacija u području čiste energije; |
| --- | --- |

D.

budući da su Europska unija i zemlje Istočnog partnerstva predane ostvarivanju ciljeva koji se odnose na pitanja obnovljive energije, energetske učinkovitosti, klimatske politike i inovacija u području čiste energije;

| E. | budući da se mjerama za uštedu energije i energetsku učinkovitost, uz povećanu upotrebu obnovljivih izvora, doprinosi smanjenju višestrukih oblika energetske ovisnosti, što uključuje financijsku i tehnološku ovisnost te ovisnost o gorivima u nuklearnom sektoru i sektoru fosilnih goriva, nabavu strateške energetske infrastrukture i vlasništvo nad njome te pitanje ulaganja nepouzdanih trećih strana u energetske projekte u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

E.

budući da se mjerama za uštedu energije i energetsku učinkovitost, uz povećanu upotrebu obnovljivih izvora, doprinosi smanjenju višestrukih oblika energetske ovisnosti, što uključuje financijsku i tehnološku ovisnost te ovisnost o gorivima u nuklearnom sektoru i sektoru fosilnih goriva, nabavu strateške energetske infrastrukture i vlasništvo nad njome te pitanje ulaganja nepouzdanih trećih strana u energetske projekte u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama;

| F. | budući da su istočnoeuropske partnerske zemlje, uključujući i one koje podliježu obvezama iz Ugovora o Energetskoj zajednici, započele s usvajanjem i provedbom politika i propisa koji se odnose na obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost; budući da, međutim, njihova nastojanja ometaju nedovoljno praćenje i nedovoljni tehnički kapaciteti te nedostatak ulaganja i instrumenata za njihovu provedbu; |
| --- | --- |

F.

budući da su istočnoeuropske partnerske zemlje, uključujući i one koje podliježu obvezama iz Ugovora o Energetskoj zajednici, započele s usvajanjem i provedbom politika i propisa koji se odnose na obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost; budući da, međutim, njihova nastojanja ometaju nedovoljno praćenje i nedovoljni tehnički kapaciteti te nedostatak ulaganja i instrumenata za njihovu provedbu;

| G. | budući da su se Moldova, Ukrajina i Gruzija pridružile Energetskoj zajednici redom 2010., 2011. i 2017. te se stoga obvezale postupno uskladiti svoje zakonodavstvo sa zakonodavstvom EU-a i međunarodnim instrumentima radi privlačenja ulaganja, stvaranja integriranog i konkurentnog energetskog tržišta, povećanja sigurnosti opskrbe i poboljšanja ekoloških standarda; |
| --- | --- |

G.

budući da su se Moldova, Ukrajina i Gruzija pridružile Energetskoj zajednici redom 2010., 2011. i 2017. te se stoga obvezale postupno uskladiti svoje zakonodavstvo sa zakonodavstvom EU-a i međunarodnim instrumentima radi privlačenja ulaganja, stvaranja integriranog i konkurentnog energetskog tržišta, povećanja sigurnosti opskrbe i poboljšanja ekoloških standarda;

| H. | budući da je važna sastavnica sporazuma o pridruživanju suradnja u području energetike, uključujući i jačanje energetske sigurnosti, konvergenciju s pravnom stečevinom EU-a u području energetike, razvoj suradnje u područjima kao što su električna energija, prirodni plin i nafta, infrastruktura, obnovljiva energija i energetska učinkovitost; |
| --- | --- |

H.

budući da je važna sastavnica sporazuma o pridruživanju suradnja u području energetike, uključujući i jačanje energetske sigurnosti, konvergenciju s pravnom stečevinom EU-a u području energetike, razvoj suradnje u područjima kao što su električna energija, prirodni plin i nafta, infrastruktura, obnovljiva energija i energetska učinkovitost;

| I. | budući da će se uključivanjem obvezujućih dogovora koji proizlaze iz članstva u Energetskoj zajednici u regulatorni okvir zemalja Istočnog partnerstva i progresivan plan reformi koji je usklađen s državama članicama EU-a nastaviti promicati i ubrzati proces njihove europske integracije; |
| --- | --- |

I.

budući da će se uključivanjem obvezujućih dogovora koji proizlaze iz članstva u Energetskoj zajednici u regulatorni okvir zemalja Istočnog partnerstva i progresivan plan reformi koji je usklađen s državama članicama EU-a nastaviti promicati i ubrzati proces njihove europske integracije;

| J. | budući da je na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva u Bruxellesu 2017. donesena revidirana multilateralna struktura Istočnog partnerstva kako bi se pridonijelo ciljevima Istočnog partnerstva, posebno podupiranjem provedbe „20 ciljeva za 2020.”. U okviru revidirane strukture uzet će se u obzir odredbe Globalne strategije EU-a, kao i ključni globalni ciljevi politika utvrđeni ciljevima održivog razvoja u Programu UN-a do 2030., Pariškom klimatskom sporazumu i Europskom konsenzusu o razvoju; |
| --- | --- |

J.

budući da je na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva u Bruxellesu 2017. donesena revidirana multilateralna struktura Istočnog partnerstva kako bi se pridonijelo ciljevima Istočnog partnerstva, posebno podupiranjem provedbe „20 ciljeva za 2020.”. U okviru revidirane strukture uzet će se u obzir odredbe Globalne strategije EU-a, kao i ključni globalni ciljevi politika utvrđeni ciljevima održivog razvoja u Programu UN-a do 2030., Pariškom klimatskom sporazumu i Europskom konsenzusu o razvoju;

| K. | budući da je ostvaren napredak u postizanju ključnih etapa povezanih s 20 ciljeva za 2020. ratifikacijom Pariškog klimatskog sporazuma u svim zemljama Istočnog partnerstva, pridruživanjem mnogih novih gradova Sporazumu gradonačelnika, uvođenjem politika i institucionalnih struktura za promicanje zelenog gospodarstva i pokretanjem političkog dijaloga na visokoj razini o energetskoj učinkovitosti u nekoliko zemalja Istočnog partnerstva. Međutim, i dalje postoje izazovi u pogledu uspostave sveobuhvatnog regulatornog okvira kojim se omogućuje i olakšava pristup financijama i drugim poticajnim mehanizmima te podupire učinkovitija provedba energetske politike; |
| --- | --- |

K.

budući da je ostvaren napredak u postizanju ključnih etapa povezanih s 20 ciljeva za 2020. ratifikacijom Pariškog klimatskog sporazuma u svim zemljama Istočnog partnerstva, pridruživanjem mnogih novih gradova Sporazumu gradonačelnika, uvođenjem politika i institucionalnih struktura za promicanje zelenog gospodarstva i pokretanjem političkog dijaloga na visokoj razini o energetskoj učinkovitosti u nekoliko zemalja Istočnog partnerstva. Međutim, i dalje postoje izazovi u pogledu uspostave sveobuhvatnog regulatornog okvira kojim se omogućuje i olakšava pristup financijama i drugim poticajnim mehanizmima te podupire učinkovitija provedba energetske politike;

| L. | budući da pozitivna iskustva multilateralne suradnje služe kao platforma za daljnji razvoj regionalnog tržišta kojom se utvrđuju relevantni instrumenti i osigurava njihovo održavanje i/ili provođenje; povećana suradnja na regionalnoj razini neophodna je za dublju tržišnu integraciju na europskoj razini; |
| --- | --- |

L.

budući da pozitivna iskustva multilateralne suradnje služe kao platforma za daljnji razvoj regionalnog tržišta kojom se utvrđuju relevantni instrumenti i osigurava njihovo održavanje i/ili provođenje; povećana suradnja na regionalnoj razini neophodna je za dublju tržišnu integraciju na europskoj razini;

| M. | budući da Ruska Federacija koristi energiju kao sredstvo za vanjske poslove; budući da je provedba trećeg energetskog paketa učinkovit alat za smanjenje utjecaja Gazproma; |
| --- | --- |

M.

budući da Ruska Federacija koristi energiju kao sredstvo za vanjske poslove; budući da je provedba trećeg energetskog paketa učinkovit alat za smanjenje utjecaja Gazproma;

| N. | budući da EU provedbom projekata od zajedničkog interesa može dovesti nove tokove plina u regije koje ovise o jednom izvoru energije, kao i izgraditi plinovode koji će na europsko tržište dovesti nove izvore plina te time postati manje osjetljiv na poremećaje u opskrbi plinom koje stvara Rusija; |
| --- | --- |

N.

budući da EU provedbom projekata od zajedničkog interesa može dovesti nove tokove plina u regije koje ovise o jednom izvoru energije, kao i izgraditi plinovode koji će na europsko tržište dovesti nove izvore plina te time postati manje osjetljiv na poremećaje u opskrbi plinom koje stvara Rusija;

| O. | budući da su plinovodi s reverzibilnim tokom ključni elementi koji čine EU i susjedne zemlje otpornijima na moguće poremećaje u opskrbi plinom; |
| --- | --- |

O.

budući da su plinovodi s reverzibilnim tokom ključni elementi koji čine EU i susjedne zemlje otpornijima na moguće poremećaje u opskrbi plinom;

| P. | budući da se diljem EU-u razvija dovoljno infrastrukture za ukapljeni prirodni plin, uključujući i postrojenja za skladištenje plina; |
| --- | --- |

P.

budući da se diljem EU-u razvija dovoljno infrastrukture za ukapljeni prirodni plin, uključujući i postrojenja za skladištenje plina;

1.

pozdravlja činjenicu da su države članice EU-a i istočnoeuropski partneri predani Pariškom sporazumu; naglašava da su uštede energije, energetska učinkovitost i upotreba obnovljivih izvora energije najbolji način za postizanje ciljeva Pariškog sporazuma i za povećanje energetske sigurnosti, uz istodobno smanjivanje ovisnosti o uvozu izvora energije iz trećih zemalja; ponavlja da je cilj otporne energetske politike koja se temelji na ambicioznoj klimatskoj politici zajamčiti potrošačima – privatnim ili poslovnim – sigurnu, održivu, konkurentnu i cjenovno prihvatljivu energiju; potiče nacionalne vlade na promicanje istraživanja i inovacija privlačenjem ulaganja, što zahtijeva temeljitu preobrazbu energetskih sustava u istočnoeuropskim zemljama;

2.

poziva na očuvanje, zaštitu i poboljšanje kvalitete okoliša te na promicanje oprezne i racionalne upotrebe prirodnih resursa, posebno kroz zadržavanje energetske učinkovitosti i ušteda energije te kroz razvoj novih i obnovljivih oblika energije koordiniranim djelovanjem, kombinirajući zakonodavne akte i političke mjere na regionalnoj, nacionalnoj i lokalnoj razini;

3.

pozdravlja činjenicu da istočnoeuropski partneri sve više traže suradnju i zalažu se za bolju usklađenost svojih energetskih propisa s pravnom stečevinom EU-a te na taj način ostvaruju napredak prema održivoj energiji;

4.

naglašava potrebu za ukidanjem energetske politike utemeljene na fosilnim gorivima te poziva zemlje Istočnog partnerstva da postupno prestanu s upotrebom takvih izvora energije te da ih zamijene obnovljivim izvorima energije; ponavlja da bi energetska tranzicija trebala biti socijalno pravedna, dovesti do inovacija i temeljiti se na infrastrukturi otpornoj na buduće promjene i na solidarnosti, uz istodobno jačanje sigurnosti opskrbe; smatra da bi postojeći i budući projekti energetskih plinovoda trebali štititi energetsku sigurnost na regionalnoj razini, izbjegavajući ovisnost o dominantnim dobavljačima plina i nafte; naglašava da se solidarnost i usklađivanje u energetskom sektoru u EU-u i u zemljama Istočnog partnerstva može zajamčiti samo ako su novi dijelovi infrastrukture plinovoda i na moru i na kopnu u skladu sa zakonodavstvom EU-a; u tom pogledu izražava zabrinutost zbog projekta Sjeverni tok 2 koji predstavlja negativan primjer ugrožavanja načela solidarnosti i zajedničke energetske politike; naglašava potrebu pravilnog prenošenja izmijenjene Direktive o plinu u svim državama članicama i poziva Europsku komisiju da odlučno reagira protiv bilo kakvih pokušaja zaobilaženja njezinih odredbi;

5.

ističe važnost mjera za uštedu energije i energetsku učinkovitost za energetsku sigurnost EU-a, a posebno država članica Istočnog partnerstva; napominje da su zemlje Istočnog partnerstva u prosjeku tri puta energetski intenzivnije od prosječne države EU-a te naglašava da je smanjenje te razlike najučinkovitiji način da se smanji energetska ovisnost zemalja Istočnog partnerstva o nekoj trećoj zemlji;

6.

izražava zabrinutost da će isključenje Sjevernog toka 2 iz trećeg energetskog paketa Gazpromu pružiti neopravdanu konkurentsku prednost i daljnje jačanje njegove tržišne dominacije;

7.

poziva države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva da nastave promicati diversifikaciju izvora energije i opskrbnih pravaca, među ostalim dovršavanjem i operacionalizacijom postojećih infrastrukturnih projekata za energetsku međupovezanost i plinovodima s reverzibilnim tokom, koji su jedan od najboljih primjera solidarnosti; pozdravlja daljnji razvoj zakonodavstva i projekata povezanih s terminalima za ukapljeni prirodni plin, što će neizbježno dovesti do progresivnog regulatornog okvira, kao i do snažnije zajedničke energetske politike;

8.

potiče razvoj projekata plinovoda s reverzibilnim tokom među zemljama Istočnog partnerstva te s EU-om; podržava promicanje dostupnosti alternativnih izvora plina kao što je ukapljeni prirodni plin (LNG) i potiče razvoj novih veza s dobavljačima LNG-a, uključujući SAD, te razvoj terminala i infrastrukture za uplinjavanje ukapljenog prirodnog plina;

9.

ističe da su poboljšanja regulatornih okvira u području energetike od iznimne važnosti jer na odluke o ulaganjima u tim područjima uvelike utječu administrativna odobrenja; preporučuje da vlade istočnoeuropskih partnerskih zemalja osiguraju transparentnost, dosljednost i kontinuitet pri izradi pravnih, financijskih i regulatornih okvira te da se i dalje bore protiv korupcije kako bi se ojačalo povjerenje ulagača i razmjena regulatornog znanja i najboljih praksi;

10.

naglašava potrebu za pojačanom suradnjom i zajedničkim pristupom između istočnih partnera i zemalja EU-a u pogledu nuklearne sigurnosti i zaštite; poziva sve istočne partnere da se u potpunosti pridržavaju temeljnih načela sigurnosti utvrđenih u sigurnosnim normama IAEA-a te da potpišu i provode relevantne konvencije kao što su Konvencija o nuklearnoj sigurnosti i Zajednička konvencija o sigurnosti zbrinjavanja istrošenog goriva i sigurnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada; ističe da veće zajedničko usklađivanje standarda i usklađivanje tehničkih, regulatornih i pravnih okvira može osigurati najvišu razinu nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja;

11.

smatra da je za ulaganja u području energetike potreban stabilan i predvidljiv dugoročan okvir i da će se zemlje Istočnog partnerstva morati suočiti s izazovom ulijevanja povjerenja u ishod novih pravila; u tom pogledu napominje da se nedavne izmjene ukrajinskog Zakona o energetici i dalje trebaju uskladiti s pravilima Ugovora o Energetskoj zajednici i da bi se njihova provedba trebala poticati dodatnom potporom;

12.

ističe interes za razvoj otvorenog, konkurentnog i integriranog energetskog tržišta u istočnoj Europi, što bi moglo dovesti do većih mogućnosti za trgovinu i ulaganja, izgradnju kapaciteta i zajedničke projekte u području obnovljivih izvora energije, pametnih mreža i energetske učinkovitosti, uzimajući u obzir klimatske ciljeve; naglašava da bi se integrirano energetsko tržište trebalo temeljiti na uzajamnosti i jednakim uvjetima u pogledu pristupa tržištu i infrastrukture, kao i jamčenju zaštite okoliša i sigurnosnih standarda;

13.

naglašava da, iako su ciljevi energetske politike utvrđeni i koordinirani na razini EU-a, države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva trebaju odabrati dodatne strategije ovisno o strukturi njihovih domaćih energetskih tržišta i početnoj točki njihove energetske tranzicije, uključujući istraživanje novih mogućnosti i prednosti koje nudi LNG;

14.

ističe da će prirodni plin poslužiti kao prijelazno gorivo za energetsku tranziciju; naglašava da uspjeh reforme energetskog tržišta i energetske tranzicije ovisi o uspostavi snažnog trgovinskog, pravnog i regulatornog okvira kojim se podupiru potrebne promjene, kao i pravednog financijskog okvira utemeljenog na tehnološki neutralnom pristupu; u tom pogledu izražava zabrinutost zbog odluke Europske investicijske banke da prestane financirati projekte prirodnog plina bez tehnologije za hvatanje ugljikova dioksida;

15.

ponavlja važnost temeljite procjene trenutačnog stanja u energetskom sektoru, interakcije između sudionika na tržištu, pravila o državnim potporama i implikacija mogućnosti reforme za sve dionike i društvo u cjelini u postupku uvođenja i provedbe načela energetskog tržišta EU-a; sa zabrinutošću primjećuje da energetska tržišta u zemljama Istočnog partnerstva i dalje često monopolizira nekoliko oligaraha; poziva zemlje Istočnog partnerstva da razviju instrumente za promicanje strategija decentralizacije kojima će se omogućiti iskorištavanje energije iz višestrukih i lokaliziranih energetskih mreža (lokalne solarne elektrane, male vjetroelektrane, baterijsko skladištenje i kogeneracijska postrojenja); poziva EU da podrži taj proces razmjenom najboljih praksi;

16.

naglašava da nove prijetnje sigurnosti opskrbe energijom koje predstavljaju kibernapadi zahtijevaju nove mjere; ističe da je kiberprijetnja u EU-u povećana zbog sve veće međuovisnosti energetskih mreža država članica EU-a; preporučuje državama članicama EU-a i istočnoeuropskim partnerskim zemljama da razviju i provedu strategiju za kibersigurnost u energetskom sektoru koja bi, među ostalim, trebala biti usmjerena na: jačanje spremnosti kada je riječ o odgovoru na kibersigurnosne prijetnje u energetskom sektoru; koordinaciju odgovora u kiberprostoru; ubrzanje tehnoloških promjena u smjeru otpornih sigurnosnih sustava;

17.

preporučuje da države članice EU-a i istočnoeuropske partnerske zemlje sudjeluju u daljnjim razmjenama i suradnji u području istraživanja i oblikovanja politika u vezi s obnovljivim izvorima energije i energetskom učinkovitošću te istodobno rješavaju problem energetskog siromaštva, s posebnim naglaskom na kućanstvima s niskim prihodima i ranjivim kućanstvima koja imaju poteškoća s plaćanjem računa za energiju, ne mogu si priuštiti adekvatno grijanje niti ulaganje u projekte energetske učinkovitosti i modernizacije, ali mogu sudjelovati u upravljanju potrošnjom ako su uspostavljeni infrastrukturni i tržišni uvjeti;

18.

ponavlja da se reforme energetskih tržišta ne odnose samo na stvaranje slobodnog i visoko konkurentnog okruženja, već i na sposobnost države da ispuni svoju ulogu u socijalnoj zaštiti najugroženijih potrošača koji zbog raznih razloga ne mogu zadovoljiti svoje osnovne potrebe za energijom; naglašava da reforma energetskog tržišta i energetska tranzicija mogu biti uspješne samo ako imaju široku društvenu potporu i ako su građani u njihovu središtu; podsjeća na procjene da se više od 50 milijuna kućanstava u Europskoj uniji suočava s energetskim siromaštvom i u tom pogledu poziva na bolju upotrebu Opservatorija EU-a za energetsko siromaštvo za razmjenu informacija i najboljih praksi, razvoj specijalizirane mreže dionika u području energetskog siromaštva te za razvoj okvirnih nacionalnih ciljeva za smanjenje energetskog siromaštva;

19.

uviđa vrijednost Ugovora o Energetskoj zajednici koji pruža osnovu za promicanje regionalnog energetskog tržišta između EU-a i njegovih istočnih susjeda pristupanjem Moldove, Ukrajine i Gruzije te suradnjom Armenije (u svojstvu promatrača) razvijenom na temelju zajedničkih interesa i specifičnosti pojedinih zemalja;

20.

shvaća važnost zakonodavne i tehničke potpore koju EU pruža zemljama Istočnog partnerstva u provedbi reformi za usklađivanje njihova zakonodavstva s pravilima i standardima EU-a; pozdravlja rad inicijative EU4Energy, koji se provodi u šest zemalja Istočnog partnerstva, u cilju jačanja njihovih zakonodavnih i regulatornih okvira te poboljšanja sigurnosti opskrbe i povezanosti u regiji;

21.

ističe da je potrebno daljnje širenje prekogranične infrastrukture između EU-a i istočnoeuropskih zemalja jer je to i dalje velika prepreka razvoju konkurentnog integriranog tržišta u sektorima električne energije i plina; poziva EU i zemlje Istočnog partnerstva da pojačaju svoje napore u pravovremenoj i sveobuhvatnoj provedbi razvoja južnog plinskog koridora, čiji je cilj poboljšanje sigurnosti i raznolikosti opskrbe energijom, pretvaranjem prirodnog plina iz kaspijske regije, i po mogućnosti iz srednje Azije, u Europu; izražava potporu četvrtom popisu projekata od zajedničkog interesa koji sadrži niz ključnih projekata za razvoj dobro povezane plinske mreže otporne na šokove za EU i njegovo susjedstvo;

22.

ponavlja da širenje prekogranične infrastrukture između EU-a i istočnoeuropskih zemalja doprinosi ukupnom povećanju regionalne energetske sigurnosti; poziva na jačanje međusobne povezanosti mreža opskrbe električnom energijom između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva provedbom sinkronog povezivanja ukrajinske i moldavske mreže s Europskom mrežom operatora prijenosnih sustava za električnu energiju (ENTSO-E) u kontinentalnoj Europi; preporučuje redovito sudjelovanje zainteresiranih istočnih partnera u testovima otpornosti energetske sigurnosti EU-a na stres;

23.

naglašava važnost strogog pridržavanja zajedničkih pravila u svim državama članicama EU-a, a posebno Direktive (EU) 2019/692 i ponovno poziva zemlje Istočnog partnerstva da nastave sa zakonodavnim razvojem u skladu s propisima EU-a u energetskom sektoru.

24.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjedniku Europskog parlamenta, Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, povjereniku za europsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica EU-a te istočnoeuropskih partnerskih zemalja.

---

(1)  Direktiva (EU) 2019/692 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o izmjeni Direktive 2009/73/EZ o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina (SL L 117, 3.5.2019., str. 1.).

1

---

| 24.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 134/16

---

REZOLUCIJA

Parlamentarne skupštine Euronest o „Inovacijama u obrazovanju i obrazovnim reformama u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva: izazovi i mogućnosti”

(2020/C 134/04)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONEST,

| — | uzimajući u obzir članak 2., članak 6. točku (e) i članak 165., a posebno stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2., članak 6. točku (e) i članak 165., a posebno stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 26. Opće deklaracije o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. Opće deklaracije o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir pravo na obrazovanje kako je utvrđeno u članku 14. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravo na obrazovanje kako je utvrđeno u članku 14. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 2. Protokola uz Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, o pravu na obrazovanje (ETS br. 009), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Protokola uz Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, o pravu na obrazovanje (ETS br. 009),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanju izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanju izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. ožujka 2016. o uzajamnom priznavanju stručnih kvalifikacija, radnog iskustva i sveučilišnih diploma u sklopu Bolonjskog procesa (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. ožujka 2016. o uzajamnom priznavanju stručnih kvalifikacija, radnog iskustva i sveučilišnih diploma u sklopu Bolonjskog procesa (2),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljen „Analitički temelji novog programa vještina za Europu” (SWD(2016)0195), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljen „Analitički temelji novog programa vještina za Europu” (SWD(2016)0195),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 7. prosinca 2016. o poboljšanju i modernizaciji obrazovanja (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 7. prosinca 2016. o poboljšanju i modernizaciji obrazovanja (COM(2016)0941),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. o izgradnji snažnije Europe: uloga politika u području mladih, obrazovanja i kulture (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. o izgradnji snažnije Europe: uloga politika u području mladih, obrazovanja i kulture (COM(2018)0268),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. siječnja 2018. za preporuku Vijeća o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja (COM(2018)0023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. siječnja 2018. za preporuku Vijeća o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja (COM(2018)0023),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. siječnja 2018. za preporuku Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (COM(2018)0024), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. siječnja 2018. za preporuku Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (COM(2018)0024),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. siječnja 2018. o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. siječnja 2018. o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (COM(2018)0022),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. lipnja 2016. naslovljenu „Ususret strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose” (JOIN(2016)0029) i rezoluciju Parlamenta od 5. srpnja 2017. o toj temi (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. lipnja 2016. naslovljenu „Ususret strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose” (JOIN(2016)0029) i rezoluciju Parlamenta od 5. srpnja 2017. o toj temi (3),

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., a posebno cilj održivog razvoja br. 4 o osiguranju uključivog, ravnopravnog i kvalitetnog obrazovanja i promicanju mogućnosti za cjeloživotno učenje za sve (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., a posebno cilj održivog razvoja br. 4 o osiguranju uključivog, ravnopravnog i kvalitetnog obrazovanja i promicanju mogućnosti za cjeloživotno učenje za sve (A/RES/70/1),

| — | uzimajući u obzir Pariško priopćenje od 25. svibnja 2018. nakon ministarskog sastanka Europskog prostora visokog obrazovanja (EHEA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariško priopćenje od 25. svibnja 2018. nakon ministarskog sastanka Europskog prostora visokog obrazovanja (EHEA),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (4),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 12. lipnja 2018. o modernizaciji sustava obrazovanja u EU-u (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 12. lipnja 2018. o modernizaciji sustava obrazovanja u EU-u (5),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o obrazovanju u digitalnom dobu: izazovi, prilike i pouke za osmišljavanje politika EU-a (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o obrazovanju u digitalnom dobu: izazovi, prilike i pouke za osmišljavanje politika EU-a (6),

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjeravanje na ključne prioritete i konkretne rezultate” (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjeravanje na ključne prioritete i konkretne rezultate” (SWD(2017)0300),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Bruxellesu 24. studenog 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Bruxellesu 24. studenog 2017.,

| A. | budući da je pravo na obrazovanje temeljno ljudsko pravo; |
| --- | --- |

A.

budući da je pravo na obrazovanje temeljno ljudsko pravo;

| B. | budući da prema članku 6. točki (e) UFEU-a „nadležnost u području obrazovanja i strukovnog obrazovanja imaju države članice, ali Europska unija ima ključnu ulogu pružanja podrške državama članicama u provedbi reformi, utvrđivanja izazova i ciljeva te promicanja i razmjene najboljih praksi” (7); |
| --- | --- |

B.

budući da prema članku 6. točki (e) UFEU-a „nadležnost u području obrazovanja i strukovnog obrazovanja imaju države članice, ali Europska unija ima ključnu ulogu pružanja podrške državama članicama u provedbi reformi, utvrđivanja izazova i ciljeva te promicanja i razmjene najboljih praksi” (7);

| C. | budući da otvorena metoda koordinacije, kako se primjenjuje na obrazovanje, omogućuje državama članicama da stvaraju i provode zajedničku strategiju za obrazovanje i osposobljavanje, uključujući i internetsku platformu ET 2020 (Obrazovanje i osposobljavanje 2020.); budući da bi se između država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva mogla uspostaviti slična struktura za suradnju, počevši od redovite razmjene najboljih praksi; |
| --- | --- |

C.

budući da otvorena metoda koordinacije, kako se primjenjuje na obrazovanje, omogućuje državama članicama da stvaraju i provode zajedničku strategiju za obrazovanje i osposobljavanje, uključujući i internetsku platformu ET 2020 (Obrazovanje i osposobljavanje 2020.); budući da bi se između država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva mogla uspostaviti slična struktura za suradnju, počevši od redovite razmjene najboljih praksi;

| D. | budući da sposobnost obrazovnih sustava da zadovolje društvene, gospodarske i osobne potrebe ovisi o njihovoj kvaliteti, dostupnosti, učinkovitosti te mjerama za jačanje raznolikosti i jednakosti, kao i o raspoloživosti odgovarajućih ljudskih, financijskih i materijalnih resursa; |
| --- | --- |

D.

budući da sposobnost obrazovnih sustava da zadovolje društvene, gospodarske i osobne potrebe ovisi o njihovoj kvaliteti, dostupnosti, učinkovitosti te mjerama za jačanje raznolikosti i jednakosti, kao i o raspoloživosti odgovarajućih ljudskih, financijskih i materijalnih resursa;

| E. | budući da treba omogućiti nediskriminirajući pristup obrazovanju s obzirom na to da je ono važno za ostvarenje jednakih mogućnosti; budući da je u tu svrhu potrebno uložiti dodatne napore kako bi se osiguralo da svi, a posebno skupine u nepovoljnom položaju, imaju jednake mogućnosti pristupa obrazovanju i osposobljavanju i njihovu završetku te stjecanju vještina na svim razinama; |
| --- | --- |

E.

budući da treba omogućiti nediskriminirajući pristup obrazovanju s obzirom na to da je ono važno za ostvarenje jednakih mogućnosti; budući da je u tu svrhu potrebno uložiti dodatne napore kako bi se osiguralo da svi, a posebno skupine u nepovoljnom položaju, imaju jednake mogućnosti pristupa obrazovanju i osposobljavanju i njihovu završetku te stjecanju vještina na svim razinama;

| F. | budući da je osiguravanje pristupa kvalitetnim uslugama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja za svu djecu ključno kako bi im se omogućio dobar početak u životu i na obrazovnom putu; |
| --- | --- |

F.

budući da je osiguravanje pristupa kvalitetnim uslugama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja za svu djecu ključno kako bi im se omogućio dobar početak u životu i na obrazovnom putu;

| G. | budući da su procesi transformacije te gospodarska i financijska kriza negativno utjecali na obrazovanje; budući da je javno financiranje obrazovanja pasivno smanjeno u mnogim zemljama; budući da postoji zabrinjavajući trend privatizacije obrazovanja koji krši načelo jednakosti pristupa obrazovanju; budući da je veća javna financijska potpora za obrazovanje, što uključuje i nastavnike i njihove radne uvjete, kao i za istraživanje, ključna za osiguravanje slobodnog, uključivog i pristupačnog javnog obrazovanja; |
| --- | --- |

G.

budući da su procesi transformacije te gospodarska i financijska kriza negativno utjecali na obrazovanje; budući da je javno financiranje obrazovanja pasivno smanjeno u mnogim zemljama; budući da postoji zabrinjavajući trend privatizacije obrazovanja koji krši načelo jednakosti pristupa obrazovanju; budući da je veća javna financijska potpora za obrazovanje, što uključuje i nastavnike i njihove radne uvjete, kao i za istraživanje, ključna za osiguravanje slobodnog, uključivog i pristupačnog javnog obrazovanja;

| H. | budući da modernizacija svih faza obrazovnog sustava uključuje veliki broj sektora i zahtijeva mnoge mjere, uključujući osmišljavanje i izvedbu kurikuluma, donošenje ili prilagodbu zakonodavnih i regulatornih okvira za osiguranje kvalitete kako bi se omogućilo uvođenje novih metoda podučavanja i učenja, davanje prednosti inovacijama u okviru mehanizama financiranja te jačanje upravljanja obrazovanjem; |
| --- | --- |

H.

budući da modernizacija svih faza obrazovnog sustava uključuje veliki broj sektora i zahtijeva mnoge mjere, uključujući osmišljavanje i izvedbu kurikuluma, donošenje ili prilagodbu zakonodavnih i regulatornih okvira za osiguranje kvalitete kako bi se omogućilo uvođenje novih metoda podučavanja i učenja, davanje prednosti inovacijama u okviru mehanizama financiranja te jačanje upravljanja obrazovanjem;

| I. | budući da su digitalne vještine ključne za sudjelovanje u društvu i uspješno profesionalno ostvarenje jer digitalna transformacija mijenja javni i politički dijalog i tržište rada te se stvara potreba za novim vještinama; budući da je stoga važno osigurati da sve škole budu opremljene računalima i da imaju pristup internetskoj vezi; |
| --- | --- |

I.

budući da su digitalne vještine ključne za sudjelovanje u društvu i uspješno profesionalno ostvarenje jer digitalna transformacija mijenja javni i politički dijalog i tržište rada te se stvara potreba za novim vještinama; budući da je stoga važno osigurati da sve škole budu opremljene računalima i da imaju pristup internetskoj vezi;

| J. | budući da osnovno obrazovanje u području kiberhigijene, kibersigurnosti, zaštite podataka, autorskih prava, medijske i internetske pismenosti mora biti primjereno dobi i usmjereno na razvoj kako bi djeca mogla učiti s kritičkim razmišljanjem, postati aktivni građani i odgovorni korisnici interneta te oblikovati demokratsko digitalno društvo, donositi informirane odluke i biti svjesni rizika povezanih s internetom, kao što su dezinformacije, uznemiravanje na internetu i povrede osobnih podataka; budući da bi programe poučavanja u području kibersigurnosti trebalo uvesti u kurikulume akademskog i strukovnog obrazovanja; |
| --- | --- |

J.

budući da osnovno obrazovanje u području kiberhigijene, kibersigurnosti, zaštite podataka, autorskih prava, medijske i internetske pismenosti mora biti primjereno dobi i usmjereno na razvoj kako bi djeca mogla učiti s kritičkim razmišljanjem, postati aktivni građani i odgovorni korisnici interneta te oblikovati demokratsko digitalno društvo, donositi informirane odluke i biti svjesni rizika povezanih s internetom, kao što su dezinformacije, uznemiravanje na internetu i povrede osobnih podataka; budući da bi programe poučavanja u području kibersigurnosti trebalo uvesti u kurikulume akademskog i strukovnog obrazovanja;

| K. | budući da je obrazovno siromaštvo izazov s kojim se suočavaju Europska unija i zemlje Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

K.

budući da je obrazovno siromaštvo izazov s kojim se suočavaju Europska unija i zemlje Istočnog partnerstva;

| L. | budući da je za bolje razumijevanje i upravljanje ekološkim, socijalnim i gospodarskim problemima našeg planeta od ključne važnosti da ljudi razviju globalnu osviještenost, posebno u pogledu globalnog građanstva, međukulturnog dijaloga i održivog razvoja; |
| --- | --- |

L.

budući da je za bolje razumijevanje i upravljanje ekološkim, socijalnim i gospodarskim problemima našeg planeta od ključne važnosti da ljudi razviju globalnu osviještenost, posebno u pogledu globalnog građanstva, međukulturnog dijaloga i održivog razvoja;

| M. | budući da digitalizacija i pokretanje zajedničkih obrazovnih platformi pridonose modernizaciji obrazovnih sustava, osobito time što olakšavaju nuđenje učenja na daljinu i tečajeva koji nude kombinirano učenje; budući da iz toga također proizlaze pitanja zaštite podataka; |
| --- | --- |

M.

budući da digitalizacija i pokretanje zajedničkih obrazovnih platformi pridonose modernizaciji obrazovnih sustava, osobito time što olakšavaju nuđenje učenja na daljinu i tečajeva koji nude kombinirano učenje; budući da iz toga također proizlaze pitanja zaštite podataka;

| N. | budući da treba poticati cjeloživotno učenje, primjerice postizanjem sinergije između formalnih i neformalnih vrsta učenja te kvalitetnim sustavima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

N.

budući da treba poticati cjeloživotno učenje, primjerice postizanjem sinergije između formalnih i neformalnih vrsta učenja te kvalitetnim sustavima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja;

| O. | budući da su sve države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva također i članice Europskog prostora visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

O.

budući da su sve države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva također i članice Europskog prostora visokog obrazovanja;

| P. | budući da se u obrazovnim sustavima zemalja Istočnog partnerstva i dalje primjećuje utjecaj njihove sovjetske baštine te da se stoga te zemlje suočavaju s posebnim izazovima u području obrazovanja koji ne postoje u EU-u; |
| --- | --- |

P.

budući da se u obrazovnim sustavima zemalja Istočnog partnerstva i dalje primjećuje utjecaj njihove sovjetske baštine te da se stoga te zemlje suočavaju s posebnim izazovima u području obrazovanja koji ne postoje u EU-u;

| Q. | budući da svi bilateralni sporazumi između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva sadrže poglavlje posvećeno obrazovanju, osposobljavanju i mladima; budući da je jedan od ciljeva četvrte platforme politike Istočnog partnerstva povećati sudjelovanje zemalja Istočnog partnerstva u programima EU-a, među ostalim u području obrazovanja, istraživanja i inovacija, poticati suradnju između EU-a i tijela nadležnih za obrazovanje i osposobljavanje, visokih učilišta, škola i istraživačkih ustanova zemalja Istočnog partnerstva te poboljšati znanje i razmjenu dobrih praksi u tim područjima; budući da je poticanje modernizacije, internacionalizacije, digitalizacije (e-učenje) i poboljšanja kvalitete sustavâ visokog i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (SOO) jedan od prioriteta programa rada za razdoblje 2018. – 2019. skupine za obrazovanje, kulturu i mlade u okviru četvrte platforme; |
| --- | --- |

Q.

budući da svi bilateralni sporazumi između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva sadrže poglavlje posvećeno obrazovanju, osposobljavanju i mladima; budući da je jedan od ciljeva četvrte platforme politike Istočnog partnerstva povećati sudjelovanje zemalja Istočnog partnerstva u programima EU-a, među ostalim u području obrazovanja, istraživanja i inovacija, poticati suradnju između EU-a i tijela nadležnih za obrazovanje i osposobljavanje, visokih učilišta, škola i istraživačkih ustanova zemalja Istočnog partnerstva te poboljšati znanje i razmjenu dobrih praksi u tim područjima; budući da je poticanje modernizacije, internacionalizacije, digitalizacije (e-učenje) i poboljšanja kvalitete sustavâ visokog i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (SOO) jedan od prioriteta programa rada za razdoblje 2018. – 2019. skupine za obrazovanje, kulturu i mlade u okviru četvrte platforme;

| R. | budući da je nekolicina programa EU-a u području obrazovanja i inovacija otvorena ili posebno namijenjena zemljama Istočnog partnerstva, primjerice Erasmus+, eTwinning Plus, EaP connect, EU4Innovation, Kreativna Europa, COSME, Obzor 2020. te njihovi sljednici za razdoblje 2021. – 2027.; budući da takvi programi mogu znatno pomoći u nošenju s društvenim i gospodarskim promjenama te velikim izazovima s kojima će se Europa suočiti do kraja ovog desetljeća, među ostalim s borbom protiv nezaposlenosti mladih, većom integracijom europskih društava, razvojem društvenog kapitala mladih, uspostavljanjem i razvojem učinkovitih sustava obrazovanja i osposobljavanja, kao i socijalnom uključenosti osoba iz socijalno nepovoljnog okruženja; |
| --- | --- |

R.

budući da je nekolicina programa EU-a u području obrazovanja i inovacija otvorena ili posebno namijenjena zemljama Istočnog partnerstva, primjerice Erasmus+, eTwinning Plus, EaP connect, EU4Innovation, Kreativna Europa, COSME, Obzor 2020. te njihovi sljednici za razdoblje 2021. – 2027.; budući da takvi programi mogu znatno pomoći u nošenju s društvenim i gospodarskim promjenama te velikim izazovima s kojima će se Europa suočiti do kraja ovog desetljeća, među ostalim s borbom protiv nezaposlenosti mladih, većom integracijom europskih društava, razvojem društvenog kapitala mladih, uspostavljanjem i razvojem učinkovitih sustava obrazovanja i osposobljavanja, kao i socijalnom uključenosti osoba iz socijalno nepovoljnog okruženja;

| S. | budući da je na Forumu mladih Istočnog partnerstva u Kaunasu izražena potreba za bližom i učinkovitijom suradnjom između institucija koje pružaju formalno i neformalno obrazovanje, za zapošljavanjem mladih i njihovim uključivanjem u aktivnosti civilnog društva; |
| --- | --- |

S.

budući da je na Forumu mladih Istočnog partnerstva u Kaunasu izražena potreba za bližom i učinkovitijom suradnjom između institucija koje pružaju formalno i neformalno obrazovanje, za zapošljavanjem mladih i njihovim uključivanjem u aktivnosti civilnog društva;

| T. | budući da rodna neravnopravnost u obrazovanju otežava i osobni razvoj i zapošljavanje te utječe na brojna društvena i kulturna područja; budući da je rodna ravnopravnost jedno od temeljnih načela Europske unije i politike Istočnog partnerstva koje je utvrđeno u Ugovorima i da se treba odražavati u svim politikama EU-a, među ostalim u obrazovanju i kulturi; budući da je obrazovanje moćan instrument za prevladavanje rodne neravnopravnosti; |
| --- | --- |

T.

budući da rodna neravnopravnost u obrazovanju otežava i osobni razvoj i zapošljavanje te utječe na brojna društvena i kulturna područja; budući da je rodna ravnopravnost jedno od temeljnih načela Europske unije i politike Istočnog partnerstva koje je utvrđeno u Ugovorima i da se treba odražavati u svim politikama EU-a, među ostalim u obrazovanju i kulturi; budući da je obrazovanje moćan instrument za prevladavanje rodne neravnopravnosti;

| U. | budući da bi rad s mladima i neformalno obrazovanje ojačali integraciju mladih pogođenih socijalnom i ekonomskom isključenošću te ih potakli da se aktiviraju; |
| --- | --- |

U.

budući da bi rad s mladima i neformalno obrazovanje ojačali integraciju mladih pogođenih socijalnom i ekonomskom isključenošću te ih potakli da se aktiviraju;

| V. | budući da je obrazovanje na jezicima manjina još uvijek ograničeno, kao i pristup obrazovanju u siromašnim područjima nekih zemalja Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

V.

budući da je obrazovanje na jezicima manjina još uvijek ograničeno, kao i pristup obrazovanju u siromašnim područjima nekih zemalja Istočnog partnerstva;

| W. | budući da je stopa depopulacije u zemljama Istočnog partnerstva u posljednjih deset godina vrlo visoka i da među mladima postoji tendencija napuštanja matičnih zemalja i regija u potrazi za boljim obrazovanjem i pristojnim radnim mjestima; |
| --- | --- |

W.

budući da je stopa depopulacije u zemljama Istočnog partnerstva u posljednjih deset godina vrlo visoka i da među mladima postoji tendencija napuštanja matičnih zemalja i regija u potrazi za boljim obrazovanjem i pristojnim radnim mjestima;

Opća razmatranja

| 1. | ističe da je osiguravanje jednakog pristupa kvalitetnom i uključivom obrazovanju ključno za razvoj naprednih društava i postizanje trajne socijalne kohezije te borbu protiv siromaštva, socijalne isključenosti i rodnih stereotipova; poziva države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva da osiguraju, među ostalim osiguravanjem odgovarajućih financijskih sredstava, da javna ulaganja u obrazovanje na svim razinama budu prioritet u njihovim politikama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da su potrebni novi načini učenja kako bi se ispunili zahtjevi društva koje je sve mobilnije i koje se sve se više oslanja na digitalnu tehnologiju; smatra da obrazovanje ne bi trebalo prenositi samo predavanjima, teoretskim učenjem i pasivnim učenjem, nego bi također trebalo uključivati iskustveno i participativno učenje pod nadzorom ili uz sudjelovanje nastavnika te biti povezano s odabranim zanimanjem učenika i studenata; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da zemlje moraju promijeniti sve razine svojih sustava obrazovanja i osposobljavanja kako bi u potpunosti iskoristile mogućnosti koje nude informacijske i komunikacijske tehnologije i urođene vještine djece te kako bi pomogle djeci da razviju vještine i sposobnosti koje su im potrebne za zadovoljavanje potreba društva i tržišta rada u budućnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da je potrebno odgovarajuće financiranje kako bi se mogle provesti reforme obrazovnih sustava i kako bi se osiguralo da inovativno i visokokvalitetno obrazovanje bude dostupno ne samo u velikim gradovima, nego i u teško dostupnim ruralnim područjima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da je za osiguravanje dostupnosti i kvalitete obrazovanja potrebno ne samo povećati sredstva za poboljšanje infrastrukture te podići plaće nastavnika i istraživača, nego treba osigurati i transparentnu raspodjelu financijske potpore među obrazovnim i istraživačkim institucijama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da bi uključivost, jednake mogućnosti pristupa i inovacije trebala biti vodeća načela za obrazovanje i osposobljavanje u digitalnom dobu; smatra da digitalne tehnologije ne bi trebale pojačavati postojeće nejednakosti, već bi se trebale koristiti kako bi se premostio digitalni jaz između učenika, studenata i polaznika obrazovanja iz različitih socioekonomskih skupina te različitih regija EU-a i zemalja Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da bi, iako je poboljšanje osnovnih i naprednih digitalnih vještina od temeljne važnosti, ostale vještine, uključujući društvene i građanske vještine te etičku osviještenost, trebale i dalje biti ključni dio obrazovnih sustava; smatra da je također važno podučavati o osobnim i građanskim vještinama koje ljudima pomažu da žive i rade zajedno; nadalje naglašava kako je iznimno važno da razvoj kritičkog, konstruktivnog i inovativnog razmišljanja, kao i medijska pismenost, budu prioritet u svim obrazovnim sustavima; ističe važnost obrazovanja u području književnosti, povijesti i razvijanja kulturnih kompetencija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava pozitivan učinak kulturne raznolikosti i višejezičnosti u školama na jezični i kognitivni razvoj učenika, kao i na promicanje međukulturne osviještenosti, poštovanja i pluralizma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe ključnu ulogu formalnog i neformalnog obrazovanja u unapređivanju temeljnog razumijevanja i poštovanja ljudskih prava, temeljnih sloboda, dostojanstva i kulturne raznolikosti, u sprečavanju i iskorjenjivanju svih oblika netolerancije, diskriminacije, ekstremizma i govora mržnje te u suzbijanju antisemitizma, antiromizma, homofobije i ocrnjivanja etničkih i kulturnih skupina; poziva države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva da osiguraju da svi nastavnici budu učinkovito obučeni za oblikovanje stavova i obrazaca ponašanja koji se temelje na načelima nediskriminacije, uzajamnog poštovanja i tolerancije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da prilagodba obrazovnih institucija novim tehnologijama i inovativnim pedagoškim pristupima nikada ne bi trebala biti cilj sama po sebi, već bi se trebala smatrati sredstvom za poboljšanje kvalitete i uključivosti obrazovanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da je spolni odgoj nužan dio školskih kurikuluma kako bi se ispunili standardi Svjetske zdravstvene organizacije za Europu u pogledu obrazovanja i zaštite mladih; potvrđuje da bi takvo obrazovanje trebalo obuhvaćati teme kao što su spolno izražavanje, veze i afirmativni pristanak te informacije o negativnim ishodima ili stanjima kao što su spolno prenosive bolesti i HIV, neželjena trudnoća, seksualno nasilje i štetnim praksama poput seksualnog zlostavljanja djece na internetu i genitalnog sakaćenja žena; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe potencijal razvijanja alata za e-evaluaciju za obrazovne sustave te rasprostranjenije upotrebe digitalnih rješenja kao što su analitike i kreativni testovi, kako bi se nastavnicima omogućilo upotrebljavanje metoda koje su usmjerene na učenike; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe presudnu ulogu nastavnika i predavača u bilo kojem obrazovnom sustavu i potrebu da ih se potakne na inovativnost tako što će im se osigurati primjerene plaće, mogućnosti za odgovarajuća osposobljavanja te tako što će se uspostaviti sustavi nagrađivanja; ističe ključnu ulogu aktivnosti među vršnjacima i razmjene najboljih praksi u tom području; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da se od škola ne može očekivati da transformiraju obrazovni sustav bez pomoći te da im je potrebna potpora drugih dionika; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žali zbog činjenice da je broj mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju u prosjeku mnogo veći u zemljama Istočnog partnerstva nego u EU-u; stoga naglašava da je potrebno temeljito reformirati kurikulume i općeniti pristup obrazovanju u zemljama Istočnog partnerstva, kao i cjeloživotnom učenju, kako bi se zadovoljile potrebe tržišta rada; |
| --- | --- |

15.

| 16. | u tom pogledu pozdravlja snažnu usmjerenost na mlade i obrazovanje na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva iz 2017. i u ciljevima za 2020. te povećanje potpore EU-a u tim područjima; nadalje, pozdravlja otvaranje prve Europske škole za Istočno partnerstvo u Tbilisiju u rujnu 2018.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | preporučuje suprotstavljanje trendu depopulacije zemalja Istočnog partnerstva (a) jačanjem povezanosti između reforme obrazovnih sustava i zahtjeva tržišta rada, (b) ulaganjem u programe namijenjene mladima (s velikim naglaskom na mlade u ruralnim područjima) i socijalno poduzetništvo, te (c) stvaranjem novog programa za mlade stručnjake po uzoru na program Erasmus+ (EU4Young Professionals); |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva da smatraju obrazovanje investicijom te da osiguraju više javnih sredstava za rani i predškolski odgoj i obrazovanje, javne škole, strukovno osposobljavanje, cjeloživotno učenje, javna sveučilišta i istraživanja; |
| --- | --- |

18.

Preporuke

| 19. | preporučuje da se uspostave partnerstva između vlada, neprofitnih organizacija, obrazovnih institucija i poduzeća kako bi se razumjeli postojeći nedostaci i razvili načini za njihovo rješavanje; ponavlja poziv Europskog parlamenta za uspostavu Europskog jamstva za djecu kao glavnog sredstva za borbu protiv siromaštva djece i socijalne isključenosti, koje bi trebalo doprinijeti jednakom pristupu djece besplatnom obrazovanju, besplatnoj skrbi za djecu, besplatnoj zdravstvenoj skrbi, pristojnom smještaju i odgovarajućoj prehrani; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva nadležna tijela zemalja Istočnog partnerstva i EU-a da primijene pristupe u ocjenjivanju kvalitete obrazovanja koji su prvenstveno usmjereni na povećanje motivacije, a ne na kažnjavanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice i zemlje Istočnog partnerstva da se bore protiv rodnih stereotipova u obrazovanju kako bi se ženama osigurale jednake mogućnosti i sloboda izbora karijere koju žele ostvariti; u tom je kontekstu zabrinut zbog stereotipova koji prevladavaju u obrazovnim materijalima nekih zemalja i zbog različitih očekivanja nastavnika u pogledu ponašanja djevojčica i dječaka; naglašava da obrazovni sustavi moraju uzeti u obzir potrebe ljudi koji su izloženi diskriminaciji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče povećanje potpore za edukaciju o globalnoj osviještenosti i nove obrazovne prakse kao što su dublje učenje, razvoj odnosa nastavnika i studenata te nove prakse učenja kao što je STEAM (znanost, tehnologija, inženjerstvo, umjetnost i matematika); |
| --- | --- |

22.

| 23. | preporučuje da se u sve međuparlamentarne sjednice između Europskog parlamenta i parlamenata zemalja Istočnog partnerstva uvrsti točka dnevnog reda posvećena obrazovnim reformama i praćenju provedbe relevantnih klauzula bilateralnih sporazuma; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva EU, države članice i zemlje Istočnog partnerstva da povećaju napore za poboljšanje medijske pismenosti i građanskog obrazovanja kroz kulturu i školovanje od rane dobi kako bi se građanima omogućilo da identificiraju i učinkovito kontekstualiziraju dezinformacije i pristrano izvještavanje; potiče države članice i zemlje Istočnog partnerstva da u svoje školske kurikulume uključe posebne obuke ili edukacije o medijskoj pismenosti te da osmisle informativne kampanje za dijelove stanovništva koji su posebno izloženi i/ili podložni dezinformacijama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da, prvenstveno uz pomoć delegacija EU-a, proaktivno stavi na raspolaganje obrazovnim ustanovama u zemljama Istočnog partnerstva pregled svih dostupnih resursa (uključujući internetske izvore kao što je platforma School Education Gateway) i financiranja u području obrazovanja za koja se te ustanove, a posebno nastavnici koji za njih rade, mogu prijaviti; preporučuje uspostavu jedne jasno utvrđene kontaktne točke za obrazovanje u okviru svake delegacije EU-a u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponavlja poziv iz Rezolucije Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o obrazovanju u digitalnom dobu na izradu preporuke za minimalnu razinu digitalne kompetencije koju bi učenici trebali usvojiti tijekom školovanja; smatra da bi se poseban modul o informacijskim i komunikacijskim tehnologijama (IKT) koji bi se temeljio, na primjer, na modulu IKT-a u okviru istraživanja PISA, mogao uvesti i u državama članicama EU-a i u zemljama Istočnog partnerstva kako bi se osiguralo da obrazovne ustanove u svim tim zemljama imaju za cilj istu minimalnu razinu digitalne kompetencije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da surađuje s državama Istočnog partnerstva kako bi se otvorilo više Europskih škola za Istočno partnerstvo i potaknulo zemlje Istočnog partnerstva da ispune preduvjete za osnivanje takvih škola; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja povećanje iznosa dostupnih sredstava za digitalne vještine u okviru nove generacije programa višegodišnjih financijskih okvira (VFO), no ipak inzistira na tome da Komisija mora promicati sinergije i osigurati koordinaciju među programima VFO-a, uključujući programe Erasmus+, Obzor Europa, Europski socijalni fond, InvestEU i Digitalna Europa, kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećala učinkovitost financiranja razvoja visokokvalitetnih digitalnih vještina; |
| --- | --- |

28.

| 29. | potiče buduće nastavnike da steknu praktično iskustvo podučavanja u inozemstvu putem programa Erasmus+, primjerice tako što će se prijaviti za sudjelovanje u Međunarodnom programu mobilnosti u svrhu stjecanja bodova; poziva na to da se u okviru programa Erasmus za razdoblje 2021. – 2027. posebna pozornost usmjeri na nastavnike osnovnih i srednjih škola iz zemalja Istočnog partnerstva kako bi im se omogućilo sudjelovanje u programima mobilnosti u školama u EU-u; |
| --- | --- |

29.

| 30. | potiče školsko osoblje, odnosno nastavnike, knjižničare i ravnatelje škola iz zemalja Istočnog partnerstva da uključe svoje škole u mrežu e-Twinning, dio programa Erasmus koji služi za suradnju, razvoj projekata, dijeljenje i integraciju u obrazovnu zajednicu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | potiče Komisiju da surađuje sa zemljama Istočnog partnerstva, po mogućnosti u sklopu rada posebne platforme, kako bi se izradio pregled reformi svih faza obrazovnog sustava koje su provedene u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

31.

| 32. | preporučuje zemljama Istočnog partnerstva da povećaju broj dvojnih obrazovnih smjerova i da u studijske programe uključe praktičnu nastavu koju bi vodila poduzeća koja odgovaraju profilu studija na koji je student upisan. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 50.

(2)  SL C 193, 31.5.2016., str. 17.

(3)  SL C 334, 19.9.2018., str. 112.

(4)  SL C 356, 4.10.2018., str. 130.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0247.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0485.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0247.

---

| 24.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 134/22

---

REZOLUCIJA

Parlamentarne skupštine Euronest o budućnosti strategije Trio Plus 2030.: izgradnja budućnosti Istočnog partnerstva

(2020/C 134/05)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONEST,

| — | uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronest od 3. svibnja 2011. i zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 24. studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronest od 3. svibnja 2011. i zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 24. studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između EU-a, s jedne strane, te Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane, a posebno područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između EU-a, s jedne strane, te Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane, a posebno područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA),

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjeravanje na ključne prioritete i konkretne rezultate”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjeravanje na ključne prioritete i konkretne rezultate”,

| — | uzimajući u obzir članak 9. stavak 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 9. stavak 3. Poslovnika,

| A. | budući da je EU politikom proširenja dokazao golemu transformativnu moć, što potvrđuje uspjeh zemalja središnje i istočne Europe u njihovu razvoju iz posttotalitarnih reguliranih gospodarstava u europske demokracije procesom integracije u EU; |
| --- | --- |

A.

budući da je EU politikom proširenja dokazao golemu transformativnu moć, što potvrđuje uspjeh zemalja središnje i istočne Europe u njihovu razvoju iz posttotalitarnih reguliranih gospodarstava u europske demokracije procesom integracije u EU;

| B. | budući da je u Ukrajini, Gruziji i Moldovi već postignut znatan napredak u reformama i usklađivanju nacionalnih zakonodavstava s normama EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da je u Ukrajini, Gruziji i Moldovi već postignut znatan napredak u reformama i usklađivanju nacionalnih zakonodavstava s normama EU-a;

| C. | budući da će se ta transformativna moć proširenja upotrijebiti u zemljama zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva koje žele pristupiti EU-u; |
| --- | --- |

C.

budući da će se ta transformativna moć proširenja upotrijebiti u zemljama zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva koje žele pristupiti EU-u;

| D. | budući da će proces proširenja EU-a potencijalno koristiti zemljama Istočnog partnerstva i da će biti koristan za EU jer, kako je rekao povjerenik EU-a J. Hahn: „Moramo biti pametniji u izvozu stabilnosti. Ako ne budemo, Europa će i dalje uvoziti nestabilnost”; |
| --- | --- |

D.

budući da će proces proširenja EU-a potencijalno koristiti zemljama Istočnog partnerstva i da će biti koristan za EU jer, kako je rekao povjerenik EU-a J. Hahn: „Moramo biti pametniji u izvozu stabilnosti. Ako ne budemo, Europa će i dalje uvoziti nestabilnost”;

| E. | budući da se ove godine obilježava 10. godišnjica Istočnog partnerstva, koje se pokazalo učinkovitim alatom za pružanje prilagođene potpore koja se temelji na načelima „više za više” i „manje za manje” povezanima s provedbom reformi; |
| --- | --- |

E.

budući da se ove godine obilježava 10. godišnjica Istočnog partnerstva, koje se pokazalo učinkovitim alatom za pružanje prilagođene potpore koja se temelji na načelima „više za više” i „manje za manje” povezanima s provedbom reformi;

| F. | budući da je politika Istočnog partnerstva prilagođena za suradnju sa svih šest zemalja – Armenijom, Azerbajdžanom, Bjelarusom, Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom – a njihov daljnji napredak na europskom putu ovisi o usklađenosti s europskim vrijednostima i standardima na koje su se te zemlje obvezale; |
| --- | --- |

F.

budući da je politika Istočnog partnerstva prilagođena za suradnju sa svih šest zemalja – Armenijom, Azerbajdžanom, Bjelarusom, Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom – a njihov daljnji napredak na europskom putu ovisi o usklađenosti s europskim vrijednostima i standardima na koje su se te zemlje obvezale;

| G. | budući da se potpisivanje Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu koji je ratificirao armenski parlament u travnju 2018. smatra dokazom alternative za postizanje boljeg i strateški jačeg partnerstva između Armenije i EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da se potpisivanje Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu koji je ratificirao armenski parlament u travnju 2018. smatra dokazom alternative za postizanje boljeg i strateški jačeg partnerstva između Armenije i EU-a;

| H. | budući da je prema izvješću „Globalno stanje demokracije 2019.” Međunarodnog instituta za demokraciju i pomoć u izborima (IDEA) „Armenija jedina zemlja u Europi koja je prešla s hibridnog režima 2017. na demokraciju 2018.”; |
| --- | --- |

H.

budući da je prema izvješću „Globalno stanje demokracije 2019.” Međunarodnog instituta za demokraciju i pomoć u izborima (IDEA) „Armenija jedina zemlja u Europi koja je prešla s hibridnog režima 2017. na demokraciju 2018.”;

| I. | budući da se zemlje Istočnog partnerstva, posebno one koje pokazuju želju da se pridruže EU-u, i dalje suočavaju s agresivnim hibridnim prijetnjama Kremlja koji ih time želi zadržati u području svog utjecaja te omesti proces integracije u EU i spriječiti da postanu uspješne europske zemlje; |
| --- | --- |

I.

budući da se zemlje Istočnog partnerstva, posebno one koje pokazuju želju da se pridruže EU-u, i dalje suočavaju s agresivnim hibridnim prijetnjama Kremlja koji ih time želi zadržati u području svog utjecaja te omesti proces integracije u EU i spriječiti da postanu uspješne europske zemlje;

| J. | budući da u područjima međunarodnog sigurnosnog okruženja i ljudskih prava postoje golemi izazovi uzrokovani dinamičnim promjenama u međunarodnom sustavu; |
| --- | --- |

J.

budući da u područjima međunarodnog sigurnosnog okruženja i ljudskih prava postoje golemi izazovi uzrokovani dinamičnim promjenama u međunarodnom sustavu;

1.

ističe instrumente meke sile Istočnog partnerstva, kao što je uvođenje putovanja bez vize, s ciljem održavanja političke motivacije za provedbu reformi te konstatira napredak svojih zemalja u provedbi 20 ciljeva za 2020., dok se o novim smjernicama za sljedeće desetljeće do 2030. trenutačno raspravlja;

2.

konstatira uspjeh inicijative Istočno partnerstvo koja pruža potporu zemljama pridruženima EU-u i omogućuje im brži napredak u provedbi reformi te dublju političku i gospodarsku integraciju s EU-om;

3.

naglašava da se danas nalazimo na važnoj prekretnici kada bismo trebali dodati nove dugoročne instrumente u svoju strategiju kako bismo pomogli naprednijim zemljama Istočnog partnerstva da održe svoju motivaciju i zamah u provedbi reformi za sljedeće desetljeće do 2030. te ističe da EU treba unaprijediti i reformirati svoje političke instrumente kako bi se uskladio s napretkom koji su postigli naši istočni partneri;

4.

poziva na pokretanje rasprave o progresivnom strateškom programu Istočnog partnerstva za sljedeće desetljeće s ciljem promicanja ambicioznije primjene diferencijacije, načela „više za više” i „manje za manje” te kako bi se predstavila nova vodeća inicijativa – strategija Trio Plus 2030.;

5.

predlaže da se u okviru strategije Trio Plus 2030. uspostavi europski proces Trio s instrumentima za dublju integraciju EU-a i njegovih pridruženih zemalja, kao što je to napravljeno Berlinskim procesom koji je pokrenut 2014. i čiji je cilj bio ojačati vodeću ulogu EU-a i koaliciju država članica sličnih stavova radi integracije zemalja zapadnog Balkana u EU; nadalje, predlaže aktivnu politiku otvorenih vrata EU-a za one zemlje Istočnog partnerstva koje su ostvarile znatan i vrijedan napredak;

6.

poziva na to da strategija Trio Plus 2030. bude ambiciozan europski geopolitički instrument koji će uključivati novu generaciju institucija i politika, sporazume o održivoj trgovini i stabilizaciji te njihove instrumente (Skupinu EU-a za potporu triju, Trio platformu za ulaganja, Europski zeleni plan, Digitalnu Europu, promicanje europskog načina života i europske demokracije, sporazume o ocjenjivanju sukladnosti i prihvaćanju, Plan povezivanja, TEN, Obzor 2020., Konferenciju o budućnosti Europe i druge inicijative EU-a);

7.

naglašava da će daljnji zastoji u provođenju demokracije, reformi i vladavine prava te slabljenje europske orijentacije u zemljama trija ugroziti prethodno opisanu strategiju Trio Plus 2030.;

8.

ističe da bi strategija Trio Plus 2030. trebala biti dopuna instrumentima Istočnog partnerstva, da neće imati za cilj zamjenu postojećih inicijativa u tom području i da će doprinijeti raspravi o tome kako povećati učinkovitost politike Istočnog partnerstva;

9.

predlaže cjelovitiji i prošireni strateški format Trio + 1 uz uključivanje Armenije, koji bi se temeljio na načelima i stajalištima koja su bila ponovno potvrđena u Sveobuhvatnom i pojačanom sporazumu o partnerstvu između Armenije i Europske unije;

10.

napominje da će uspjeh provedbe integracijskih reformi EU-a u zemljama Trija s kojima je sklopljen sporazum o pridruživanju potaknuti preostale zemlje Istočnog partnerstva da odaberu ambiciozan put europske integracije;

11.

naglašava da će strategija Trio Plus 2030., uz potporu europskog procesa Trio, imati značajan pozitivan transformativan učinak na mišljenje građana Rusije te ih potaknuti da teže stvaranju otvorene demokratske europske zemlje;

12.

poziva na to da se hitno uspostave zajednički mehanizmi za suprotstavljanje hibridnim prijetnjama Kremlja koje ugrožavaju jedinstvo EU-a i sigurnost u zemljama Istočnog partnerstva koje teže približavanju EU-u;

13.

napominje da će uspjeh Istočnog partnerstva, uključujući europski proces Trio i strategiju Trio Plus 2030., biti ključan i za zemlje istočnog susjedstva i za EU jer će to biti najbolji doprinos stvaranju Europe koja je „cjelovita, slobodna i u kojoj vlada mir” te da će taj uspjeh izbrisati linije podjele na europskom kontinentu, koje još uvijek odvajaju zemlje Istočnog partnerstva od ostatka EU-a;

14.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjedniku Europskog parlamenta, Europskom vijeću, Europskoj komisiji, potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, povjereniku za europsku susjedsku politiku i pregovore o proširenju, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva.

---