# Uradni list C 215/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 215 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5014. september 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 215

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5014. september 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 215/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4695 – Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 215/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4695 – Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 215/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |
| 2007/C 215/03 | Smernice o uporabi člena 81 Pogodbe ES za storitve pomorskega prometa – Osnutek (
  1
  ) | 3 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 215/02

Menjalni tečaji eura

2

2007/C 215/03

Smernice o uporabi člena 81 Pogodbe ES za storitve pomorskega prometa – Osnutek (
  1
  )

1

3

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2007/C 215/04 | Državna pomoč – Portugalska – Državna pomoč št. C 30/07 (ex N 555/06) – Industrija konzerviranja rib – subvencija družbi SANTA CATARINA – INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. – Avtonomna regija Azori – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 16 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2007/C 215/04

Državna pomoč – Portugalska – Državna pomoč št. C 30/07 (ex N 555/06) – Industrija konzerviranja rib – subvencija družbi SANTA CATARINA – INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. – Avtonomna regija Azori – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 14.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 215/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4695 – Alstom/SBB Cargo/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 215/01)

Dne 22. avgusta 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4695. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4695. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 14.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 215/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 215/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

13. septembra 2007

(2007/C 215/02)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3897 |
| JPY | japonski jen | 159,52 |
| DKK | danska krona | 7,4476 |
| GBP | funt šterling | 0,68525 |
| SEK | švedska krona | 9,2766 |
| CHF | švicarski frank | 1,6415 |
| ISK | islandska krona | 88,74 |
| NOK | norveška krona | 7,8345 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5842 |
| CZK | češka krona | 27,483 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 253,94 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,702 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,7815 |
| RON | romunski leu | 3,3265 |
| SKK | slovaška krona | 33,662 |
| TRY | turška lira | 1,7576 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6565 |
| CAD | kanadski dolar | 1,436 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,8256 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9437 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0987 |
| KRW | južnokorejski won | 1 294,64 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,9189 |
| CNY | kitajski juan | 10,4373 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3285 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 066,65 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8327 |
| PHP | filipinski peso | 64,357 |
| RUB | ruski rubelj | 35,225 |
| THB | tajski bat | 44,535 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3897

JPY

japonski jen

159,52

DKK

danska krona

7,4476

GBP

funt šterling

0,68525

SEK

švedska krona

9,2766

CHF

švicarski frank

1,6415

ISK

islandska krona

88,74

NOK

norveška krona

7,8345

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5842

CZK

češka krona

27,483

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

253,94

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,702

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,7815

RON

romunski leu

3,3265

SKK

slovaška krona

33,662

TRY

turška lira

1,7576

AUD

avstralski dolar

1,6565

CAD

kanadski dolar

1,436

HKD

hongkonški dolar

10,8256

NZD

novozelandski dolar

1,9437

SGD

singapurski dolar

2,0987

KRW

južnokorejski won

1 294,64

ZAR

južnoafriški rand

9,9189

CNY

kitajski juan

10,4373

HRK

hrvaška kuna

7,3285

IDR

indonezijska rupija

13 066,65

MYR

malezijski ringit

4,8327

PHP

filipinski peso

64,357

RUB

ruski rubelj

35,225

THB

tajski bat

44,535

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 14.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 215/3

---

Smernice o uporabi člena 81 Pogodbe ES za storitve pomorskega prometa

Osnutek

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 215/03)

1.   Uvod

| 1. | Smernice določajo načela, ki jih bo Komisija Evropskih skupnosti upoštevala pri opredelitvi trgov in oceni sporazumov o sodelovanju v sektorjih storitev pomorskega prometa, ki jih neposredno zadevajo spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 1419/2006 z dne 25. septembra 2006 o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 4056/86 o podrobnih pravilih za uporabo členov 85 in 86 (zdaj 81 in 82) Pogodbe v zvezi s pomorskim prometom in spremembi Uredbe (ES) št. 1/2003 glede povečanja področja uporabe za vključitev kabotaže in mednarodnih prevoznih storitev v prosti plovbi (1). |
| --- | --- |

1.

Smernice določajo načela, ki jih bo Komisija Evropskih skupnosti upoštevala pri opredelitvi trgov in oceni sporazumov o sodelovanju v sektorjih storitev pomorskega prometa, ki jih neposredno zadevajo spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 1419/2006 z dne 25. septembra 2006 o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 4056/86 o podrobnih pravilih za uporabo členov 85 in 86 (zdaj 81 in 82) Pogodbe v zvezi s pomorskim prometom in spremembi Uredbe (ES) št. 1/2003 glede povečanja področja uporabe za vključitev kabotaže in mednarodnih prevoznih storitev v prosti plovbi (1).

| 2. | Smernice so namenjene podjetjem in združenjem podjetij, ki izvajajo te storitve do in/ali iz pristanišča ali pristanišč v Evropski uniji, za oceno skladnosti svojih sporazumov (2) s členom 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti. Smernice ne veljajo za druge sektorje. |
| --- | --- |

2.

Smernice so namenjene podjetjem in združenjem podjetij, ki izvajajo te storitve do in/ali iz pristanišča ali pristanišč v Evropski uniji, za oceno skladnosti svojih sporazumov (2) s členom 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti. Smernice ne veljajo za druge sektorje.

| 3. | Uredba (ES) št. 1419/2006 je razširila področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe ES, (3) ter Uredbe Komisije (ES) št. 773/2004 z dne 7. aprila 2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe ES (4) na kabotažo in prevozne storitve v prosti plovbi. Od 18. oktobra 2006 za vse sektorje storitev pomorskega prometa velja splošni postopkovni okvir. |
| --- | --- |

3.

Uredba (ES) št. 1419/2006 je razširila področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe ES, (3) ter Uredbe Komisije (ES) št. 773/2004 z dne 7. aprila 2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe ES (4) na kabotažo in prevozne storitve v prosti plovbi. Od 18. oktobra 2006 za vse sektorje storitev pomorskega prometa velja splošni postopkovni okvir.

| 4. | Uredba (ES) št. 1419/2006 je tudi razveljavila Uredbo Sveta (EGS) št. 4056/1986 z dne 22. decembra 1986 o uporabi členov 85 in 86 (zdaj 81 in 82) Pogodbe ES v zvezi s pomorskim prometom (5), ki je vsebovala skupinsko izjemo za linijsko konferenco, ki je dovoljevala srečevanje linijskih družb v linijskih konferencah za določanje cen in drugih pogojev prevoza, ker konferenčni sistem ni več izpolnjeval pogojev člena 81(3) Pogodbe. Razveljavitev skupinske izjeme začne veljati dne 18. oktobra 2008. Po tem datumu morajo linijski prevozniki, ki upravljajo storitve do in/ali iz pristanišča/pristanišč v Evropski uniji, ustaviti vse aktivnosti linijske konference, ki so v nasprotju s členom 81 Pogodbe. To velja tudi, če druge zakonodajne pristojnosti izrecno ali tiho dovoljujejo določanje cen z linijskimi konferencami ali diskusijskimi sporazumi. |
| --- | --- |

4.

Uredba (ES) št. 1419/2006 je tudi razveljavila Uredbo Sveta (EGS) št. 4056/1986 z dne 22. decembra 1986 o uporabi členov 85 in 86 (zdaj 81 in 82) Pogodbe ES v zvezi s pomorskim prometom (5), ki je vsebovala skupinsko izjemo za linijsko konferenco, ki je dovoljevala srečevanje linijskih družb v linijskih konferencah za določanje cen in drugih pogojev prevoza, ker konferenčni sistem ni več izpolnjeval pogojev člena 81(3) Pogodbe. Razveljavitev skupinske izjeme začne veljati dne 18. oktobra 2008. Po tem datumu morajo linijski prevozniki, ki upravljajo storitve do in/ali iz pristanišča/pristanišč v Evropski uniji, ustaviti vse aktivnosti linijske konference, ki so v nasprotju s členom 81 Pogodbe. To velja tudi, če druge zakonodajne pristojnosti izrecno ali tiho dovoljujejo določanje cen z linijskimi konferencami ali diskusijskimi sporazumi.

| 5. | Te smernice dopolnjujejo navodila, ki jih je Komisija že objavila. Ker so za storitve pomorskega prometa značilni razširjeni sporazumi o sodelovanju med konkurenčnimi prevozniki, so Smernice o uporabi člena 81 Pogodbe ES za sporazume o horizontalnem sodelovanju (6) (Smernice o horizontalnem sodelovanju) in Smernice o uporabi člena 81(3) Pogodbe (7) še posebno pomembne. |
| --- | --- |

5.

Te smernice dopolnjujejo navodila, ki jih je Komisija že objavila. Ker so za storitve pomorskega prometa značilni razširjeni sporazumi o sodelovanju med konkurenčnimi prevozniki, so Smernice o uporabi člena 81 Pogodbe ES za sporazume o horizontalnem sodelovanju (6) (Smernice o horizontalnem sodelovanju) in Smernice o uporabi člena 81(3) Pogodbe (7) še posebno pomembne.

| 6. | Sporazume o horizontalnem sodelovanju v linijskem prevozu glede zagotavljanja skupnih storitev ureja Uredba Komisije (ES) št. 823/2000 z dne 19. aprila 2000 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za nekatere vrste sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj med ladjarskimi družbami za linijske prevoze (konzorciji) (8). Določa pogoje v skladu s členom 81(3) Pogodbe, pod katerimi prepoved iz člena 81(1) Pogodbe ne velja za sporazume med dvema ali več prevozniki, ki upravljajo s plovili (konzorciji). Pregledana bo po spremembah, ki jih je uvedla Uredba (ES) št. 1419/2006 (9). |
| --- | --- |

6.

Sporazume o horizontalnem sodelovanju v linijskem prevozu glede zagotavljanja skupnih storitev ureja Uredba Komisije (ES) št. 823/2000 z dne 19. aprila 2000 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za nekatere vrste sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj med ladjarskimi družbami za linijske prevoze (konzorciji) (8). Določa pogoje v skladu s členom 81(3) Pogodbe, pod katerimi prepoved iz člena 81(1) Pogodbe ne velja za sporazume med dvema ali več prevozniki, ki upravljajo s plovili (konzorciji). Pregledana bo po spremembah, ki jih je uvedla Uredba (ES) št. 1419/2006 (9).

| 7. | Te smernice ne posegajo v razlago člena 81 pogodbe, ki jo lahko poda Sodišče ali Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti. Načela teh smernic je treba uporabljati v skladu z okoliščinami vsakega posameznega primera. |
| --- | --- |

7.

Te smernice ne posegajo v razlago člena 81 pogodbe, ki jo lahko poda Sodišče ali Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti. Načela teh smernic je treba uporabljati v skladu z okoliščinami vsakega posameznega primera.

| 8. | Komisija bo te smernice uporabljala za začetno dobo petih let. |
| --- | --- |

8.

Komisija bo te smernice uporabljala za začetno dobo petih let.

2.   Storitve pomorskega prometa

2.1.   Področje uporabe

| 9. | Linijski prevozi v pomorskem prometu, kabotaža in prevozne storitve v prosti plovbi so sektorji pomorskega prometa, ki jih neposredno zadevajo spremembe iz Uredbe (ES) št. 1419/2006. |
| --- | --- |

9.

Linijski prevozi v pomorskem prometu, kabotaža in prevozne storitve v prosti plovbi so sektorji pomorskega prometa, ki jih neposredno zadevajo spremembe iz Uredbe (ES) št. 1419/2006.

| 10. | Linijski prevozi so redni prevozi tovora, predvsem v zabojnikih, v pristanišča določene geografske poti, splošno znani kot promet. Za linijske prevoze je tudi splošno značilno, da so vozni redi in dnevi plovbe vnaprej objavljeni in da so storitve na voljo vsem uporabnikom prevoza. Člen 1(3)(a) Uredbe (EGS) št. 4056/86 opredeljuje storitve v izrednem ladijskem prometu kot prevoz blaga v razsutem ali zbirnem stanju s plovilom, ki je bilo deloma ali v celoti oddano v zakup enemu ali več prevoznikov na podlagi določene poti ali časovnega zakupa ali katero koli drugo obliko pogodbe o plovbi zunaj rednega voznega reda ali o plovbi, ki ni bila oglaševana, ob tovorninah, ki so predmet prostega dogovarjanja od primera do primera skladno s pogoji ponudbe in povpraševanja. Prevozne storitve v prosti plovbi so večinoma nenačrtovani prevozi ene vrste blaga, ki napolni plovilo (10). Kabotaža zajema zagotavljanje storitev pomorskega prometa, vključno s prevoznimi storitvami v prostem prometu in linijskimi prevozi, ki povezuje dve ali več pristanišč v isti državi članici (11). Čeprav te smernice ne obravnavajo posebej storitev kabotaže, pa kljub temu veljajo za takšne storitve, če se te izvajajo kot linijski prevoz ali prevozne storitve v prostem prometu. |
| --- | --- |

10.

Linijski prevozi so redni prevozi tovora, predvsem v zabojnikih, v pristanišča določene geografske poti, splošno znani kot promet. Za linijske prevoze je tudi splošno značilno, da so vozni redi in dnevi plovbe vnaprej objavljeni in da so storitve na voljo vsem uporabnikom prevoza. Člen 1(3)(a) Uredbe (EGS) št. 4056/86 opredeljuje storitve v izrednem ladijskem prometu kot prevoz blaga v razsutem ali zbirnem stanju s plovilom, ki je bilo deloma ali v celoti oddano v zakup enemu ali več prevoznikov na podlagi določene poti ali časovnega zakupa ali katero koli drugo obliko pogodbe o plovbi zunaj rednega voznega reda ali o plovbi, ki ni bila oglaševana, ob tovorninah, ki so predmet prostega dogovarjanja od primera do primera skladno s pogoji ponudbe in povpraševanja. Prevozne storitve v prosti plovbi so večinoma nenačrtovani prevozi ene vrste blaga, ki napolni plovilo (10). Kabotaža zajema zagotavljanje storitev pomorskega prometa, vključno s prevoznimi storitvami v prostem prometu in linijskimi prevozi, ki povezuje dve ali več pristanišč v isti državi članici (11). Čeprav te smernice ne obravnavajo posebej storitev kabotaže, pa kljub temu veljajo za takšne storitve, če se te izvajajo kot linijski prevoz ali prevozne storitve v prostem prometu.

2.2.   Učinek na trgovino med državami članicami

| 11. | Člen 81 Pogodbe velja za vse sporazume, ki lahko vplivajo na trgovino med državami članicami. Da obstaja učinek na trgovino, mora biti z zadostno stopnjo verjetnosti na podlagi vrste objektivnih zakonskih dejavnikov ali dejstev možno predvideti, da lahko sporazum ali ravnanje vpliva, neposredno ali posredno, dejansko ali potencialno, na vzorec trgovine med državami članicami, kar bi lahko škodovalo uresničitvi cilja enotnega trga (12). Komisija je navodila o tem, kako bo uporabljala koncept učinka na trgovino, objavila v svojih Smernicah o konceptu učinka na trgovino, ki ga vsebujeta člena 81 in 82 Pogodbe (13). |
| --- | --- |

11.

Člen 81 Pogodbe velja za vse sporazume, ki lahko vplivajo na trgovino med državami članicami. Da obstaja učinek na trgovino, mora biti z zadostno stopnjo verjetnosti na podlagi vrste objektivnih zakonskih dejavnikov ali dejstev možno predvideti, da lahko sporazum ali ravnanje vpliva, neposredno ali posredno, dejansko ali potencialno, na vzorec trgovine med državami članicami, kar bi lahko škodovalo uresničitvi cilja enotnega trga (12). Komisija je navodila o tem, kako bo uporabljala koncept učinka na trgovino, objavila v svojih Smernicah o konceptu učinka na trgovino, ki ga vsebujeta člena 81 in 82 Pogodbe (13).

| 12. | Storitve prometa, ki jih ponujajo ponudniki linijskih prevozov in združenja ponudnikov, so pogosto mednarodnega značaja, saj povezujejo pristanišča Skupnosti s tretjimi državami in/ali vključujejo uvoz in izvoz med dvema ali več državami članicami (tj. trgovanje znotraj Skupnosti) (14). V večini primerov bodo verjetno vplivale na trgovino med državami članicami, med drugim z učinkom, ki ga imajo na trge zagotavljanja prevoza in posredniških storitev (15). |
| --- | --- |

12.

Storitve prometa, ki jih ponujajo ponudniki linijskih prevozov in združenja ponudnikov, so pogosto mednarodnega značaja, saj povezujejo pristanišča Skupnosti s tretjimi državami in/ali vključujejo uvoz in izvoz med dvema ali več državami članicami (tj. trgovanje znotraj Skupnosti) (14). V večini primerov bodo verjetno vplivale na trgovino med državami članicami, med drugim z učinkom, ki ga imajo na trge zagotavljanja prevoza in posredniških storitev (15).

| 13. | Učinek na trgovino med državami članicami je še posebno pomemben za storitve pomorske kabotaže, če določa tudi področje uporabe člena 3 Uredbe (ES) št. 1/2003 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe. Obseg učinka teh storitev na trgovino med državami članicami je treba oceniti na podlagi posameznega primera (16). |
| --- | --- |

13.

Učinek na trgovino med državami članicami je še posebno pomemben za storitve pomorske kabotaže, če določa tudi področje uporabe člena 3 Uredbe (ES) št. 1/2003 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe. Obseg učinka teh storitev na trgovino med državami članicami je treba oceniti na podlagi posameznega primera (16).

2.3.   Upoštevni trg

| 14. | Za oceno učinkov določenega sporazuma na konkurenco je za namene člena 81 Pogodbe treba opredeliti ustrezen(-ne) proizvodni(-ne) in geografski(-e) trg(e). Glavni cilj opredelitve trga je sistematično ugotoviti konkurenčne omejitve, s katerimi se sooča neko podjetje. Navodila o tej zadevi so v Obvestilu Komisije o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti (17). Ta navodila so ustrezna tudi za opredelitev trga glede storitev pomorskega prometa. |
| --- | --- |

14.

Za oceno učinkov določenega sporazuma na konkurenco je za namene člena 81 Pogodbe treba opredeliti ustrezen(-ne) proizvodni(-ne) in geografski(-e) trg(e). Glavni cilj opredelitve trga je sistematično ugotoviti konkurenčne omejitve, s katerimi se sooča neko podjetje. Navodila o tej zadevi so v Obvestilu Komisije o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti (17). Ta navodila so ustrezna tudi za opredelitev trga glede storitev pomorskega prometa.

| 15. | Upoštevni proizvodni trg obsega vse proizvode in/ali storitve, ki jih potrošnik smatra za zamenljive ali nadomestljive zaradi lastnosti proizvodov, njihove cene in namena uporabe (18). Upoštevni geografski trg obsega območje, na katerem so zadevna podjetja vključena v ponudbo in povpraševanje proizvodov ali storitev, na katerem so pogoji konkurence dovolj homogeni, in ki ga je mogoče razlikovati od sosednjih območij zato, ker so pogoji konkurence v teh območjih občutno drugačni (19). Prevoznik(i) ne more(jo) imeti pomembnega učinka na prevladujoče razmere na trgu, če lahko potrošniki preidejo k drugim ponudnikom storitev zaradi majhnih in stalnih sprememb relativnih cen brez znatnih dodatnih stroškov ali tveganja (20). |
| --- | --- |

15.

Upoštevni proizvodni trg obsega vse proizvode in/ali storitve, ki jih potrošnik smatra za zamenljive ali nadomestljive zaradi lastnosti proizvodov, njihove cene in namena uporabe (18). Upoštevni geografski trg obsega območje, na katerem so zadevna podjetja vključena v ponudbo in povpraševanje proizvodov ali storitev, na katerem so pogoji konkurence dovolj homogeni, in ki ga je mogoče razlikovati od sosednjih območij zato, ker so pogoji konkurence v teh območjih občutno drugačni (19). Prevoznik(i) ne more(jo) imeti pomembnega učinka na prevladujoče razmere na trgu, če lahko potrošniki preidejo k drugim ponudnikom storitev zaradi majhnih in stalnih sprememb relativnih cen brez znatnih dodatnih stroškov ali tveganja (20).

2.3.1.   Linijski prevozi

| 16. | Storitve linijskih prevozov v zabojnikih so bile opredeljene kot upoštevni proizvodni trg linijskih prevozov v nekaj odločbah Komisije in sodbah Sodišča (21). Druge oblike prevoza niso bile vključene v isti trg storitev, kljub temu, da so v nekaterih primerih zelo majhnega obsega te storitve lahko zamenljive. Vzrok temu je, da znatnega deleža tega blaga, ki se prevaža v zabojnikih, ni mogoče zlahka prevažati z drugimi načini prevoza, kot so na primer storitve zračnega prevoza (22). |
| --- | --- |

16.

Storitve linijskih prevozov v zabojnikih so bile opredeljene kot upoštevni proizvodni trg linijskih prevozov v nekaj odločbah Komisije in sodbah Sodišča (21). Druge oblike prevoza niso bile vključene v isti trg storitev, kljub temu, da so v nekaterih primerih zelo majhnega obsega te storitve lahko zamenljive. Vzrok temu je, da znatnega deleža tega blaga, ki se prevaža v zabojnikih, ni mogoče zlahka prevažati z drugimi načini prevoza, kot so na primer storitve zračnega prevoza (22).

| 17. | V določenih okoliščinah bi bilo primerno opredeliti ožji proizvodni trg, omejen na določeno vrsto proizvoda, ki se prevaža po morju. Na primer, prevoz pokvarljivih proizvodov bi lahko bil omejen na prevoz v hladilnih zabojnikih ali bi vključeval prevoz s konvencionalnimi ladjami hladilnicami (23). Medtem ko je v izjemnih okoliščinah mogoča zamenjava med prevozom v zbirnem stanju in prevozom v zabojnikih (24), ni trajnega prehoda od prevozov v zabojnikih k prevozom v razsutem stanju. Za veliko večino skupin blaga in uporabnikov blaga, ki se prevaža v zabojnikih, prevoz v zbirnem stanju ni sprejemljiva alternativa linijskemu prevozu v zabojnikih (25). Ko se tovor enkrat redno prevaža v zabojnikih, je malo verjetno, da bi se ponovno prevažal kot tovor, ki ni v zabojnikih (26). Za linijske prevoze v zabojnikih zato večinoma velja enosmerna zamenljivost (27). |
| --- | --- |

17.

V določenih okoliščinah bi bilo primerno opredeliti ožji proizvodni trg, omejen na določeno vrsto proizvoda, ki se prevaža po morju. Na primer, prevoz pokvarljivih proizvodov bi lahko bil omejen na prevoz v hladilnih zabojnikih ali bi vključeval prevoz s konvencionalnimi ladjami hladilnicami (23). Medtem ko je v izjemnih okoliščinah mogoča zamenjava med prevozom v zbirnem stanju in prevozom v zabojnikih (24), ni trajnega prehoda od prevozov v zabojnikih k prevozom v razsutem stanju. Za veliko večino skupin blaga in uporabnikov blaga, ki se prevaža v zabojnikih, prevoz v zbirnem stanju ni sprejemljiva alternativa linijskemu prevozu v zabojnikih (25). Ko se tovor enkrat redno prevaža v zabojnikih, je malo verjetno, da bi se ponovno prevažal kot tovor, ki ni v zabojnikih (26). Za linijske prevoze v zabojnikih zato večinoma velja enosmerna zamenljivost (27).

| 18. | Upoštevni geografski trg obsega področje, kjer se tržijo storitve, splošno so to pristanišča na obe straneh storitve (28). Kot evropski konec storitve pri geografskem trgu so do sedaj opredeljena pristanišča v severni Evropi in/ali v Sredozemlju. Ker lahko storitve linijskih prevozov iz Sredozemlja samo v zelo majhnem obsegu nadomestijo prevoze iz pristanišč severne Evrope, so bile opredeljene kot ločeni trgi (29). |
| --- | --- |

18.

Upoštevni geografski trg obsega področje, kjer se tržijo storitve, splošno so to pristanišča na obe straneh storitve (28). Kot evropski konec storitve pri geografskem trgu so do sedaj opredeljena pristanišča v severni Evropi in/ali v Sredozemlju. Ker lahko storitve linijskih prevozov iz Sredozemlja samo v zelo majhnem obsegu nadomestijo prevoze iz pristanišč severne Evrope, so bile opredeljene kot ločeni trgi (29).

2.3.2.   Prevozne storitve v prosti plovbi

| 19. | Komisija člena 81 Pogodbe še ni uporabila za prevozne storitve v prosti plovbi. Podjetja lahko pri svoji oceni upoštevajo naslednje elemente, če zadevajo storitve v prosti plovbi, ki jih opravljajo: |
| --- | --- |

19.

Komisija člena 81 Pogodbe še ni uporabila za prevozne storitve v prosti plovbi. Podjetja lahko pri svoji oceni upoštevajo naslednje elemente, če zadevajo storitve v prosti plovbi, ki jih opravljajo:

Elementi, ki jih je treba upoštevati pri določitvi upoštevnega proizvodnega trga s strani povpraševanja (zamenljivost povpraševanja)

| 20. | „Glavni pogoji“ pri posamezni zahtevi za prevoz so izhodišče za opredelitev upoštevnih trgov za prevozne storitve v prosti plovbi, ker splošno opredeljujejo bistvene elemente (30) zahteve za prevoz. Glede na posebne potrebe uporabnikov prevoza bodo obsegali tržne in netržne elemente. Ko je tržni element glavnih pogojev opredeljen, na primer vrsta plovila in velikost, lahko pomeni, da je upoštevni trg glede na ta poseben element širši, kot je določen v prvotni zahtevi za prevoz. |
| --- | --- |

20.

„Glavni pogoji“ pri posamezni zahtevi za prevoz so izhodišče za opredelitev upoštevnih trgov za prevozne storitve v prosti plovbi, ker splošno opredeljujejo bistvene elemente (30) zahteve za prevoz. Glede na posebne potrebe uporabnikov prevoza bodo obsegali tržne in netržne elemente. Ko je tržni element glavnih pogojev opredeljen, na primer vrsta plovila in velikost, lahko pomeni, da je upoštevni trg glede na ta poseben element širši, kot je določen v prvotni zahtevi za prevoz.

| 21. | Narava prevoznih storitev v prosti plovbi je lahko različna in obstajajo različne pogodbe o prevozu. Zato je potrebno oceniti, če povpraševalec šteje storitve, ki jih zagotavljajo pogodbe o zakupu, pogodbe o zakupu plovbe na določeni poti ali pogodbe o prevozu tovora kot nadomestljive. V tem primeru lahko pripadajo istemu upoštevnemu trgu. |
| --- | --- |

21.

Narava prevoznih storitev v prosti plovbi je lahko različna in obstajajo različne pogodbe o prevozu. Zato je potrebno oceniti, če povpraševalec šteje storitve, ki jih zagotavljajo pogodbe o zakupu, pogodbe o zakupu plovbe na določeni poti ali pogodbe o prevozu tovora kot nadomestljive. V tem primeru lahko pripadajo istemu upoštevnemu trgu.

Elementi, ki jih je treba upoštevati pri določitvi upoštevnega proizvodnega trga s strani ponudbe (zamenljivost ponudbe)

| 22. | Fizični in tehnični pogoji tovora za prevoz in vrsta plovila so prvi znaki o upoštevnem trgu s strani ponudbe (31). Če je plovila mogoče prilagoditi za prevoz različnega tovora z zanemarljivimi stroški in v kratkem časovnem okviru (32), lahko ponudniki prevoznih storitev v prosti plovbi tekmujejo za prevoz več vrst tovora. V takih okoliščinah bo upoštevni trg obsegal več kot eno vrsto tovora. |
| --- | --- |

22.

Fizični in tehnični pogoji tovora za prevoz in vrsta plovila so prvi znaki o upoštevnem trgu s strani ponudbe (31). Če je plovila mogoče prilagoditi za prevoz različnega tovora z zanemarljivimi stroški in v kratkem časovnem okviru (32), lahko ponudniki prevoznih storitev v prosti plovbi tekmujejo za prevoz več vrst tovora. V takih okoliščinah bo upoštevni trg obsegal več kot eno vrsto tovora.

| 23. | Obstajajo tudi številna plovila, ki so tehnično prilagojena in/ali posebno zgrajena za zagotavljanje specializiranih storitev prevoza. Čeprav lahko specializirana plovila prevažajo tudi druge vrste tovora, so splošno v manj ugodnem konkurenčnem položaju. Možnost ponudnikov specializiranih storitev, da konkurirajo na drugih trgih, je zato lahko omejena. |
| --- | --- |

23.

Obstajajo tudi številna plovila, ki so tehnično prilagojena in/ali posebno zgrajena za zagotavljanje specializiranih storitev prevoza. Čeprav lahko specializirana plovila prevažajo tudi druge vrste tovora, so splošno v manj ugodnem konkurenčnem položaju. Možnost ponudnikov specializiranih storitev, da konkurirajo na drugih trgih, je zato lahko omejena.

| 24. | Vrste plovil so običajno razdeljene na več standardnih industrijskih velikosti (33). V običajnih tržnih pogojih, zaradi znatne ekonomije obsega, storitev, pri kateri je količina tovora zelo neusklajena z velikostjo plovila, ne more ponuditi konkurenčne prevozne cene. Poleg tega je lahko zamenljivost velikosti plovil omejena z omejitvami glede ugreza v pristaniščih in kanalih. Zato je na splošno treba oceniti zamenljivost različnih velikosti plovil, da se ugotovi, ali vsaka posamezna velikost plovila pomeni poseben upoštevni trg. |
| --- | --- |

24.

Vrste plovil so običajno razdeljene na več standardnih industrijskih velikosti (33). V običajnih tržnih pogojih, zaradi znatne ekonomije obsega, storitev, pri kateri je količina tovora zelo neusklajena z velikostjo plovila, ne more ponuditi konkurenčne prevozne cene. Poleg tega je lahko zamenljivost velikosti plovil omejena z omejitvami glede ugreza v pristaniščih in kanalih. Zato je na splošno treba oceniti zamenljivost različnih velikosti plovil, da se ugotovi, ali vsaka posamezna velikost plovila pomeni poseben upoštevni trg.

| 25. | Treba je upoštevati tudi obstoj verižne zamenljivosti med velikostjo plovil pri prevoznih storitvah v prosti plovbi. Na določenih trgih prevoznih storitev v prosti plovbi velikosti plovil na skrajnih koncih trga niso neposredno zamenljive. Učinki verižne zamenljivosti lahko kljub temu zadržujejo cene na skrajnih koncih trga in vodijo k njihovi vključitvi v širšo opredelitev trga. |
| --- | --- |

25.

Treba je upoštevati tudi obstoj verižne zamenljivosti med velikostjo plovil pri prevoznih storitvah v prosti plovbi. Na določenih trgih prevoznih storitev v prosti plovbi velikosti plovil na skrajnih koncih trga niso neposredno zamenljive. Učinki verižne zamenljivosti lahko kljub temu zadržujejo cene na skrajnih koncih trga in vodijo k njihovi vključitvi v širšo opredelitev trga.

| 26. | Na določenih trgih prevoznih storitev v prosti plovbi je treba upoštevati, ali je plovilo mogoče obravnavati kot plovilo z omejeno zmogljivostjo in se ne sme upoštevati pri ocenitvi upoštevnega trga. |
| --- | --- |

26.

Na določenih trgih prevoznih storitev v prosti plovbi je treba upoštevati, ali je plovilo mogoče obravnavati kot plovilo z omejeno zmogljivostjo in se ne sme upoštevati pri ocenitvi upoštevnega trga.

| 27. | Drugi dejavniki, kot so zanesljivost ponudnika storitev, varnost, varnostne in pravne zahteve lahko vplivajo na zamenljivost v okviru ponudbe in povpraševanja, na primer, zahteva za dvojni trup tankerjev v vodah Skupnosti. |
| --- | --- |

27.

Drugi dejavniki, kot so zanesljivost ponudnika storitev, varnost, varnostne in pravne zahteve lahko vplivajo na zamenljivost v okviru ponudbe in povpraševanja, na primer, zahteva za dvojni trup tankerjev v vodah Skupnosti.

Geografska dimenzija

| 28. | Zahteve za prevoz običajno obsegajo geografske elemente, kot so pristanišča ali regije natovarjanja ali raztovarjanja. Ta pristanišča so prve smernice za upoštevni geografski trg v okviru povpraševanja. |
| --- | --- |

28.

Zahteve za prevoz običajno obsegajo geografske elemente, kot so pristanišča ali regije natovarjanja ali raztovarjanja. Ta pristanišča so prve smernice za upoštevni geografski trg v okviru povpraševanja.

| 29. | Pri prevoznih storitvah v prosti plovbi so pristanišča v okviru ponudbe na splošno zamenljiva, ker storitve niso redne, ampak so odvisne od povpraševanja. Zamenljivost pristanišč je lahko omejena z omejitvami mobilnosti plovil, kot so terminalske omejitve in omejitve zaradi ugreza ali okoljski standardi za določene vrste plovil v nekaterih pristaniščih ali regijah. |
| --- | --- |

29.

Pri prevoznih storitvah v prosti plovbi so pristanišča v okviru ponudbe na splošno zamenljiva, ker storitve niso redne, ampak so odvisne od povpraševanja. Zamenljivost pristanišč je lahko omejena z omejitvami mobilnosti plovil, kot so terminalske omejitve in omejitve zaradi ugreza ali okoljski standardi za določene vrste plovil v nekaterih pristaniščih ali regijah.

| 30. | Pri razvrstitvi upoštevnih geografskih trgov je treba upoštevati premeščanje plovil, prevoze z balastom in neravnovesje v prometu. Nekatere geografske trge je mogoče opredeliti na smerni osnovi ali pa so lahko samo začasni, na primer, ko klimatski pogoji ali obdobja letine periodično vplivajo na povpraševanje za prevoz določenih tovorov. |
| --- | --- |

30.

Pri razvrstitvi upoštevnih geografskih trgov je treba upoštevati premeščanje plovil, prevoze z balastom in neravnovesje v prometu. Nekatere geografske trge je mogoče opredeliti na smerni osnovi ali pa so lahko samo začasni, na primer, ko klimatski pogoji ali obdobja letine periodično vplivajo na povpraševanje za prevoz določenih tovorov.

2.4.   Izračun tržnega deleža

| 31. | Pri storitvah linijskih prevozov so bili podatki o količini in/ali podatki o zmogljivostih opredeljeni kot osnova za izračun tržnih deležev v nekaj odločbah Komisije in sodbah Sodišča (34). |
| --- | --- |

31.

Pri storitvah linijskih prevozov so bili podatki o količini in/ali podatki o zmogljivostih opredeljeni kot osnova za izračun tržnih deležev v nekaj odločbah Komisije in sodbah Sodišča (34).

| 32. | Na trgih prevoznih storitev v prosti plovbi ponudniki storitev tekmujejo za pridobitev pogodb o prevozu, to pomeni, da prodajajo prevoze. Glede na posebne zadevne storitve lahko ponudniki izračunajo svoje letne tržne deleže (35), na primer:






  (a) | število prevozov; |
| --- | --- | --- |

32.

Na trgih prevoznih storitev v prosti plovbi ponudniki storitev tekmujejo za pridobitev pogodb o prevozu, to pomeni, da prodajajo prevoze. Glede na posebne zadevne storitve lahko ponudniki izračunajo svoje letne tržne deleže (35), na primer:

(a)

število prevozov;

| (b) | količinski ali vrednostni delež ponudnikov v celotnem prevozu določenega tovora; |
| --- | --- |

(b)

količinski ali vrednostni delež ponudnikov v celotnem prevozu določenega tovora;

| (c) | delež ponudnikov na trgu pogodb o časovnem zakupu; |
| --- | --- |

(c)

delež ponudnikov na trgu pogodb o časovnem zakupu;

| (d) | podatki v zvezi s pogajanji ponudnikov o pogodbah; |
| --- | --- |

(d)

podatki v zvezi s pogajanji ponudnikov o pogodbah;

| (e) | delež zmogljivosti ponudnikov v zvezi z zadevnimi flotami (po vrsti in velikosti plovila) (36). |
| --- | --- |

(e)

delež zmogljivosti ponudnikov v zvezi z zadevnimi flotami (po vrsti in velikosti plovila) (36).

3.   Horizontalni sporazumi v sektorju pomorskega prometa

| 33. | Sporazumi o sodelovanju so značilni za trge pomorskega prometa. Glede na to, da te sporazume lahko sklenejo dejanski ali potencialni tekmeci in lahko negativno vplivajo na parametre konkurence, morajo biti podjetja še posebno pozorna, da zagotovijo ravnanje v skladu s pravili konkurence. Na trgih storitev, kot je pomorski promet, so pri oceni učinka, ki ga lahko ima določen sporazum na upoštevni trg, posebej pomembni naslednji elementi: cene, stroški, kakovost, pogostost in raznovrstnost zagotovljenih storitev, inovativnost, trženje in komercializacija storitev. |
| --- | --- |

33.

Sporazumi o sodelovanju so značilni za trge pomorskega prometa. Glede na to, da te sporazume lahko sklenejo dejanski ali potencialni tekmeci in lahko negativno vplivajo na parametre konkurence, morajo biti podjetja še posebno pozorna, da zagotovijo ravnanje v skladu s pravili konkurence. Na trgih storitev, kot je pomorski promet, so pri oceni učinka, ki ga lahko ima določen sporazum na upoštevni trg, posebej pomembni naslednji elementi: cene, stroški, kakovost, pogostost in raznovrstnost zagotovljenih storitev, inovativnost, trženje in komercializacija storitev.

| 34. | Tri zadeve so še posebno pomembne za storitve, ki jih zajemajo te smernice: tehnični sporazumi, izmenjava informacij in združenja. |
| --- | --- |

34.

Tri zadeve so še posebno pomembne za storitve, ki jih zajemajo te smernice: tehnični sporazumi, izmenjava informacij in združenja.

3.1.   Tehnični sporazumi

| 35. | Prepoved iz člena 81 Pogodbe ne zajema nekaterih tehničnih sporazumov na podlagi dejstva, da ti ne omejujejo konkurence. To velja v primeru horizontalnih sporazumov, katerih edini cilj in posledica je uveljaviti tehnične izboljšave ali doseči tehnično sodelovanje. V to kategorijo lahko spadajo tudi sporazumi, ki se nanašajo na uporabo okoljskih standardov. Sporazumi med tekmeci glede cen, obsega ali drugih parametrov konkurence načeloma ne spadajo v to kategorijo (37). |
| --- | --- |

35.

Prepoved iz člena 81 Pogodbe ne zajema nekaterih tehničnih sporazumov na podlagi dejstva, da ti ne omejujejo konkurence. To velja v primeru horizontalnih sporazumov, katerih edini cilj in posledica je uveljaviti tehnične izboljšave ali doseči tehnično sodelovanje. V to kategorijo lahko spadajo tudi sporazumi, ki se nanašajo na uporabo okoljskih standardov. Sporazumi med tekmeci glede cen, obsega ali drugih parametrov konkurence načeloma ne spadajo v to kategorijo (37).

3.2.   Izmenjava informacij med tekmeci pri linijskih prevozih

| 36. | Sistem izmenjave informacij povzroči dogovor na podlagi katerega podjetja izmenjujejo informacije med sabo ali jih posredujejo skupni agenciji, odgovorni za zbiranje, pripravo in obdelavo podatkov, preden jih posreduje udeležencem v obliki in tako pogosto, kot je dogovorjeno. |
| --- | --- |

36.

Sistem izmenjave informacij povzroči dogovor na podlagi katerega podjetja izmenjujejo informacije med sabo ali jih posredujejo skupni agenciji, odgovorni za zbiranje, pripravo in obdelavo podatkov, preden jih posreduje udeležencem v obliki in tako pogosto, kot je dogovorjeno.

| 37. | V številnih gospodarskih panogah je običajna praksa, da se zbira, izmenjuje in objavlja skupna statistika in splošne informacije o trgu. Te objavljene informacije so dober način za povečanje preglednost trga in znanja strank, zato lahko povečajo učinkovitost. Vendar pa lahko izmenjava občutljivih poslovnih in posebnih podatkov o trgu pod določenimi pogoji pomeni kršitev člena 81 Pogodbe. Namen teh smernic je pomagati ponudnikom storitev linijskih prevozov pri oceni, kdaj takšne izmenjave kršijo pravila konkurence. |
| --- | --- |

37.

V številnih gospodarskih panogah je običajna praksa, da se zbira, izmenjuje in objavlja skupna statistika in splošne informacije o trgu. Te objavljene informacije so dober način za povečanje preglednost trga in znanja strank, zato lahko povečajo učinkovitost. Vendar pa lahko izmenjava občutljivih poslovnih in posebnih podatkov o trgu pod določenimi pogoji pomeni kršitev člena 81 Pogodbe. Namen teh smernic je pomagati ponudnikom storitev linijskih prevozov pri oceni, kdaj takšne izmenjave kršijo pravila konkurence.

| 38. | V sektorju linijskih prevozov je izmenjava informacij med linijskimi družbami iz konzorcijev, ki bi sicer spadala pod določbe člena 81(1) Pogodbe, dovoljena, če so informacije pomožne in potrebne za skupno delovanje linijskih prevozov sodelovanja, ki jih zajema skupinska izjema iz Uredbe Komisije (ES) št. 823/2000 (38) Uredbo Komisijeali ne glede na področje uporabe skupinske izjeme in zunaj njega, če in v obsegu, ki ga je mogoče posamično upravičiti na podlagi člena 81 Pogodbe. |
| --- | --- |

38.

V sektorju linijskih prevozov je izmenjava informacij med linijskimi družbami iz konzorcijev, ki bi sicer spadala pod določbe člena 81(1) Pogodbe, dovoljena, če so informacije pomožne in potrebne za skupno delovanje linijskih prevozov sodelovanja, ki jih zajema skupinska izjema iz Uredbe Komisije (ES) št. 823/2000 (38) Uredbo Komisijeali ne glede na področje uporabe skupinske izjeme in zunaj njega, če in v obsegu, ki ga je mogoče posamično upravičiti na podlagi člena 81 Pogodbe.

3.2.1.   Splošno

| 39. | Pri ocenjevanju sistemov izmenjave informacij v okviru konkurenčnega prava Skupnosti je treba razlikovati med spodaj navedenim. |
| --- | --- |

39.

Pri ocenjevanju sistemov izmenjave informacij v okviru konkurenčnega prava Skupnosti je treba razlikovati med spodaj navedenim.

| 40. | Izmenjava informacij je lahko mehanizem, ki olajšuje uveljavljanje protikonkurenčne prakse, kot je spremljanje skladnosti s kartelom. Ko je izmenjava informacij v pomoč protikonkurenčni praksi, jo je treba oceniti v kombinaciji z oceno te prakse. Te smernice se ne nanašajo na takšno izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

40.

Izmenjava informacij je lahko mehanizem, ki olajšuje uveljavljanje protikonkurenčne prakse, kot je spremljanje skladnosti s kartelom. Ko je izmenjava informacij v pomoč protikonkurenčni praksi, jo je treba oceniti v kombinaciji z oceno te prakse. Te smernice se ne nanašajo na takšno izmenjavo informacij.

| 41. | Vendar lahko tudi sama izmenjava informacij pomeni kršitev člena 81 Pogodbe. Tak položaj nastane, ko izmenjava informacij zmanjša ali odstrani stopnjo negotovosti pri delovanju zadevnega trga in privede do omejene konkurence med podjetji (39). |
| --- | --- |

41.

Vendar lahko tudi sama izmenjava informacij pomeni kršitev člena 81 Pogodbe. Tak položaj nastane, ko izmenjava informacij zmanjša ali odstrani stopnjo negotovosti pri delovanju zadevnega trga in privede do omejene konkurence med podjetji (39).

| 42. | V primeru resnično konkurenčnega trga lahko preglednost med gospodarskimi subjekti vodi v poostritev konkurence med dobavitelji (40). Poleg tega po ustaljeni sodni praksi člen 81 Pogodbe ne preprečuje podjetjem, da se ustrezno prilagajajo obstoječemu ali predvidenemu ravnanju tekmecev (41). |
| --- | --- |

42.

V primeru resnično konkurenčnega trga lahko preglednost med gospodarskimi subjekti vodi v poostritev konkurence med dobavitelji (40). Poleg tega po ustaljeni sodni praksi člen 81 Pogodbe ne preprečuje podjetjem, da se ustrezno prilagajajo obstoječemu ali predvidenemu ravnanju tekmecev (41).

| 43. | Vsak gospodarski subjekt mora samostojno določiti, kakšno politiko bo vodil na trgu. Podjetjem so zato preprečeni neposredni ali posredni stiki z drugimi gospodarskimi subjekti, ki vplivajo na vedenje tekmeca ali odkrivajo njihovo (nameravano) vedenje, če je predmet ali učinek teh stikov povzročiti konkurenčne pogoje, ki niso v skladu z običajnimi pogoji zadevnega trga, ob upoštevanju narave proizvodov ali opravljenih storitev, velikosti in števila podjetij in obsega trga (42). |
| --- | --- |

43.

Vsak gospodarski subjekt mora samostojno določiti, kakšno politiko bo vodil na trgu. Podjetjem so zato preprečeni neposredni ali posredni stiki z drugimi gospodarskimi subjekti, ki vplivajo na vedenje tekmeca ali odkrivajo njihovo (nameravano) vedenje, če je predmet ali učinek teh stikov povzročiti konkurenčne pogoje, ki niso v skladu z običajnimi pogoji zadevnega trga, ob upoštevanju narave proizvodov ali opravljenih storitev, velikosti in števila podjetij in obsega trga (42).

| 44. | Sodna praksa sodišč Skupnosti določa splošna navodila pri preučevanju verjetnih učinkov izmenjave informacij. Sodišče je ugotovilo, da na visoko koncentriranem oligopolnem trgu, na katerem je konkurenca že tako zelo zmanjšana, izmenjava podrobnih informacij o posameznih prodajah med glavnimi tekmeci v kratkih intervalih na škodo drugih dobaviteljev in strank lahko zelo škodi konkurenčnosti med gospodarskimi subjekti. V takšnih okoliščinah ima redna in pogosta izmenjava informacij o delovanju trga učinek periodičnega odkrivanja tržnih položajev in strategij različnih posameznih podjetij vsem tekmecem (43). Sodišče je ugotovilo tudi, da sistem izmenjave informacij lahko krši pravila konkurence, tudi če trg ni visoko koncentriran, ker pride do zmanjšanja avtonomnega odločanja podjetij, kar je posledica pritiska med razgovori s tekmeci (44). V nasprotju s tem pa je Sodišče ugotovilo, da sistem četrtletnega obveščanja o cenah, ki ne zmanjša negotovosti vsakega posameznega podjetja o prihodnjem ravnanju njegovih tekmecev, ne pomeni kršitve člena 81(1) Pogodbe (45). |
| --- | --- |

44.

Sodna praksa sodišč Skupnosti določa splošna navodila pri preučevanju verjetnih učinkov izmenjave informacij. Sodišče je ugotovilo, da na visoko koncentriranem oligopolnem trgu, na katerem je konkurenca že tako zelo zmanjšana, izmenjava podrobnih informacij o posameznih prodajah med glavnimi tekmeci v kratkih intervalih na škodo drugih dobaviteljev in strank lahko zelo škodi konkurenčnosti med gospodarskimi subjekti. V takšnih okoliščinah ima redna in pogosta izmenjava informacij o delovanju trga učinek periodičnega odkrivanja tržnih položajev in strategij različnih posameznih podjetij vsem tekmecem (43). Sodišče je ugotovilo tudi, da sistem izmenjave informacij lahko krši pravila konkurence, tudi če trg ni visoko koncentriran, ker pride do zmanjšanja avtonomnega odločanja podjetij, kar je posledica pritiska med razgovori s tekmeci (44). V nasprotju s tem pa je Sodišče ugotovilo, da sistem četrtletnega obveščanja o cenah, ki ne zmanjša negotovosti vsakega posameznega podjetja o prihodnjem ravnanju njegovih tekmecev, ne pomeni kršitve člena 81(1) Pogodbe (45).

| 45. | Iz tega sledi, da je treba dejanske in potencialne učinke izmenjave informacij upoštevati na podlagi vsakega posameznega primera, ker je izid ocenjevanja odvisen od kombinacije dejavnikov, ki so specifični za posamezen primer. Ključna elementa, ki ju Komisija prouči pri oceni izmenjave informacij, sta struktura trga, na katerem poteka izmenjava, in značilnosti izmenjave informacij. Pri oceni je treba upoštevati tudi potencialne učinke, ki bi jih izmenjava informacij lahko imela na trgu v primerjavi s konkurenčnim stanjem, ki bi nastalo v primeru odsotnosti sporazuma o izmenjavi informacij (46). Izmenjava mora občutno škodljivo vplivati na parametre konkurence, da je zajeta v člen 81(1) Pogodbe (47). |
| --- | --- |

45.

Iz tega sledi, da je treba dejanske in potencialne učinke izmenjave informacij upoštevati na podlagi vsakega posameznega primera, ker je izid ocenjevanja odvisen od kombinacije dejavnikov, ki so specifični za posamezen primer. Ključna elementa, ki ju Komisija prouči pri oceni izmenjave informacij, sta struktura trga, na katerem poteka izmenjava, in značilnosti izmenjave informacij. Pri oceni je treba upoštevati tudi potencialne učinke, ki bi jih izmenjava informacij lahko imela na trgu v primerjavi s konkurenčnim stanjem, ki bi nastalo v primeru odsotnosti sporazuma o izmenjavi informacij (46). Izmenjava mora občutno škodljivo vplivati na parametre konkurence, da je zajeta v člen 81(1) Pogodbe (47).

| 46. | Spodaj navedena navodila so povezana z analizo omejevanja konkurence iz člena 81(1) Pogodbe. Navodila za uporabo člena 81(3) Pogodbe so v splošnem obvestilu o zadevi (48). |
| --- | --- |

46.

Spodaj navedena navodila so povezana z analizo omejevanja konkurence iz člena 81(1) Pogodbe. Navodila za uporabo člena 81(3) Pogodbe so v splošnem obvestilu o zadevi (48).

3.2.2.   Struktura trga

| 47. | Stopnja koncentracije ter struktura ponudbe in povpraševanja na določenem trgu sta glavna elementa pri preverjanju, če izmenjava sodi v člen 81(1) Pogodbe (49). |
| --- | --- |

47.

Stopnja koncentracije ter struktura ponudbe in povpraševanja na določenem trgu sta glavna elementa pri preverjanju, če izmenjava sodi v člen 81(1) Pogodbe (49).

| 48. | Stopnja koncentracije je zlasti pomembna, saj je bolj verjetno, da se bodo omejevalni učinki pojavili in bodo trajnostni na visoko koncentriranih oligopolnih trgih (50) kot na manj koncentriranih trgih. Večja preglednost na koncentriranem trgu lahko okrepi soodvisnost podjetij in zmanjša intenzivnost konkurence (51). |
| --- | --- |

48.

Stopnja koncentracije je zlasti pomembna, saj je bolj verjetno, da se bodo omejevalni učinki pojavili in bodo trajnostni na visoko koncentriranih oligopolnih trgih (50) kot na manj koncentriranih trgih. Večja preglednost na koncentriranem trgu lahko okrepi soodvisnost podjetij in zmanjša intenzivnost konkurence (51).

| 49. | Pomembna je tudi struktura ponudbe in povpraševanja, zlasti število konkurenčnih gospodarskih subjektov in sorazmerje ter stabilnost njihovih tržnih deležev in obstoj kakršnih koli strukturnih povezav med tekmeci (52). Komisija lahko analizira tudi druge dejavnike, kot so homogenost storitev in celotna preglednost na trgu. |
| --- | --- |

49.

Pomembna je tudi struktura ponudbe in povpraševanja, zlasti število konkurenčnih gospodarskih subjektov in sorazmerje ter stabilnost njihovih tržnih deležev in obstoj kakršnih koli strukturnih povezav med tekmeci (52). Komisija lahko analizira tudi druge dejavnike, kot so homogenost storitev in celotna preglednost na trgu.

3.2.3.   Značilnosti izmenjanih informacij

| 50. | Izmenjava informacij, ki so že v javni domeni, ne pomeni kršitve člena 81(1) Pogodbe (53). Vendar je pomembno ugotoviti, če izmenjava informacij povečuje njihov pomen in/ali združuje javno dostopne informacije z drugimi informacijami in tako povzroča, da združene informacije postanejo poslovno občutljive in njihova izmenjava potencialno omejevalna za konkurenco. |
| --- | --- |

50.

Izmenjava informacij, ki so že v javni domeni, ne pomeni kršitve člena 81(1) Pogodbe (53). Vendar je pomembno ugotoviti, če izmenjava informacij povečuje njihov pomen in/ali združuje javno dostopne informacije z drugimi informacijami in tako povzroča, da združene informacije postanejo poslovno občutljive in njihova izmenjava potencialno omejevalna za konkurenco.

| 51. | Informacije, ki niso pretekle in se nanašajo na parametre konkurence, kot so cena, zmogljivost ali stroški, bodo upoštevane kot poslovno občutljive. Bolj verjetno je, da bo člen 81(1) Pogodbe zajel izmenjavo takšnih informacij med tekmeci, kot izmenjavo informacij, ki so manj poslovno občutljive. |
| --- | --- |

51.

Informacije, ki niso pretekle in se nanašajo na parametre konkurence, kot so cena, zmogljivost ali stroški, bodo upoštevane kot poslovno občutljive. Bolj verjetno je, da bo člen 81(1) Pogodbe zajel izmenjavo takšnih informacij med tekmeci, kot izmenjavo informacij, ki so manj poslovno občutljive.

| 52. | Informacije so lahko individualne ali skupinske. Individualne informacije se nanašajo na določeno ali prepoznavno podjetje. Skupinske informacije vključujejo podatke iz zadostnega števila neodvisnih podjetij, tako da prepoznava individualnih podatkov ni mogoča. Člen 81(1) Pogodbe (54) bo bolj verjetno zajemal izmenjavo individualnih informacij med tekmeci, ko se bo ta nanašala na občutljive poslovne informacije. Izmenjava skupinskih informacij načeloma ne spada v člen 81(1) Pogodbe. Komisija bo posebno pozornost namenila stopnji združevanja. Stopnja mora biti taka, da informacij ni mogoče ločiti in tako podjetjem neposredno ali posredno omogočiti prepoznavo konkurenčnih strategij njihovih tekmecev. |
| --- | --- |

52.

Informacije so lahko individualne ali skupinske. Individualne informacije se nanašajo na določeno ali prepoznavno podjetje. Skupinske informacije vključujejo podatke iz zadostnega števila neodvisnih podjetij, tako da prepoznava individualnih podatkov ni mogoča. Člen 81(1) Pogodbe (54) bo bolj verjetno zajemal izmenjavo individualnih informacij med tekmeci, ko se bo ta nanašala na občutljive poslovne informacije. Izmenjava skupinskih informacij načeloma ne spada v člen 81(1) Pogodbe. Komisija bo posebno pozornost namenila stopnji združevanja. Stopnja mora biti taka, da informacij ni mogoče ločiti in tako podjetjem neposredno ali posredno omogočiti prepoznavo konkurenčnih strategij njihovih tekmecev.

| 53. | Starost podatkov in obdobje, na katerega se nanašajo, sta tudi pomembna dejavnika. Podatki so lahko pretekli, nedavni ali prihodnji. Izmenjava preteklih informacij načeloma ne spada v člen 81(1) Pogodbe, ker ne more imeti nobenega dejanskega učinka na prihodnje vedenje podjetij. V dosedanjih zadevah je Komisija informacije, ki so bile starejše od enega leta, obravnavala kot pretekle (55), medtem ko je informacije, ki so bile stare manj kot eno leto, obravnavala kot nedavne (56). Preteklo ali nedavno naravo informacij je treba oceniti z določeno mero fleksibilnosti ob upoštevanju stopnje zastaranja na upoštevnem trgu. Prihodnji podatki se nanašajo na stališče podjetij o prihodnjem razvoju trga ali na strategijo, ki ji bodo podjetja sledila na trgu. Izmenjava prihodnjih informacij je lahko posebej problematična, zlasti ko se nanaša na cene in ustvarjeni rezultat. Razkrije lahko tržno strategijo, ki jo podjetje namerava uporabiti na trgu. Tako lahko znatno zmanjša rivalstvo med udeleženci izmenjave in je zato potencialno omejevalna za konkurenco. |
| --- | --- |

53.

Starost podatkov in obdobje, na katerega se nanašajo, sta tudi pomembna dejavnika. Podatki so lahko pretekli, nedavni ali prihodnji. Izmenjava preteklih informacij načeloma ne spada v člen 81(1) Pogodbe, ker ne more imeti nobenega dejanskega učinka na prihodnje vedenje podjetij. V dosedanjih zadevah je Komisija informacije, ki so bile starejše od enega leta, obravnavala kot pretekle (55), medtem ko je informacije, ki so bile stare manj kot eno leto, obravnavala kot nedavne (56). Preteklo ali nedavno naravo informacij je treba oceniti z določeno mero fleksibilnosti ob upoštevanju stopnje zastaranja na upoštevnem trgu. Prihodnji podatki se nanašajo na stališče podjetij o prihodnjem razvoju trga ali na strategijo, ki ji bodo podjetja sledila na trgu. Izmenjava prihodnjih informacij je lahko posebej problematična, zlasti ko se nanaša na cene in ustvarjeni rezultat. Razkrije lahko tržno strategijo, ki jo podjetje namerava uporabiti na trgu. Tako lahko znatno zmanjša rivalstvo med udeleženci izmenjave in je zato potencialno omejevalna za konkurenco.

| 54. | Treba je upoštevati tudi pogostost izmenjave. Čim bolj pogosto se podatki izmenjujejo, tem hitreje lahko tekmeci reagirajo. To pospešuje povračilne ukrepe in končno privede do zmanjšanja spodbud za konkurenčna dejanja na trgu. Tako imenovana skrita konkurenca bi lahko bila omejena. |
| --- | --- |

54.

Treba je upoštevati tudi pogostost izmenjave. Čim bolj pogosto se podatki izmenjujejo, tem hitreje lahko tekmeci reagirajo. To pospešuje povračilne ukrepe in končno privede do zmanjšanja spodbud za konkurenčna dejanja na trgu. Tako imenovana skrita konkurenca bi lahko bila omejena.

| 55. | Pri linijskih prevozih je na primer malo verjetno, da bi izmenjava preteklih podatkov o obsegu in zmogljivostih, tudi v razčlenjeni obliki, omejevala konkurenco; ali je podatke mogoče šteti za pretekle, je treba določiti na podlagi učinka, ki bi ga njihovo razkritje verjetno imelo na upoštevni trg. Čas, v katerem podatki postanejo pretekli, bo verjetneje krajši, če so podatki skupinski in ne individualni. Podobno izmenjava nedavnih podatkov o obsegu in zmogljivostih najverjetneje ne bo omejevala konkurence, če so podatki zbrani na ustrezni stopnji, ki zagotavlja, da ni mogoče neposredno ali posredno prepoznati transakcij posameznih prevoznikov. |
| --- | --- |

55.

Pri linijskih prevozih je na primer malo verjetno, da bi izmenjava preteklih podatkov o obsegu in zmogljivostih, tudi v razčlenjeni obliki, omejevala konkurenco; ali je podatke mogoče šteti za pretekle, je treba določiti na podlagi učinka, ki bi ga njihovo razkritje verjetno imelo na upoštevni trg. Čas, v katerem podatki postanejo pretekli, bo verjetneje krajši, če so podatki skupinski in ne individualni. Podobno izmenjava nedavnih podatkov o obsegu in zmogljivostih najverjetneje ne bo omejevala konkurence, če so podatki zbrani na ustrezni stopnji, ki zagotavlja, da ni mogoče neposredno ali posredno prepoznati transakcij posameznih prevoznikov.

| 56. | Vendar je treba pri oceni izmenjav napovedi o zmogljivostih, ki ne temeljijo na javno dostopnih podatkih, tudi če so v skupinski obliki, ravnati previdno, še posebno na koncentriranih trgih. Na trgih linijskih prevozov so podatki o zmogljivosti glavni parameter za usklajevanje konkurenčnega vedenja in neposredno vplivajo na cene. Skupinske napovedi zmogljivosti, ki nakazujejo dejavnosti, kjer se bo zmogljivost uporabila, so lahko protikonkurenčne do te mere, da več ali vsi prevozniki prevzamejo skupno politiko in zato zagotavljajo storitve po nadkonkurenčnih cenah. Obstaja tudi tveganje desagregacije podatkov, saj se ti lahko združijo s posameznimi napovedmi linijskih prevoznikov. To bi omogočilo podjetjem, da prepoznajo tržne položaje in strategije tekmecev. |
| --- | --- |

56.

Vendar je treba pri oceni izmenjav napovedi o zmogljivostih, ki ne temeljijo na javno dostopnih podatkih, tudi če so v skupinski obliki, ravnati previdno, še posebno na koncentriranih trgih. Na trgih linijskih prevozov so podatki o zmogljivosti glavni parameter za usklajevanje konkurenčnega vedenja in neposredno vplivajo na cene. Skupinske napovedi zmogljivosti, ki nakazujejo dejavnosti, kjer se bo zmogljivost uporabila, so lahko protikonkurenčne do te mere, da več ali vsi prevozniki prevzamejo skupno politiko in zato zagotavljajo storitve po nadkonkurenčnih cenah. Obstaja tudi tveganje desagregacije podatkov, saj se ti lahko združijo s posameznimi napovedmi linijskih prevoznikov. To bi omogočilo podjetjem, da prepoznajo tržne položaje in strategije tekmecev.

| 57. | Pri linijskih prevozih indeks cen prikazuje povprečno gibanje cen za prevoz enega pomorskega zabojnika. Indeks cen, ki bi temeljil na ustrezno združenih podatkih o cenah, najverjetneje ne bo pomenil kršitve člena 81(1) Pogodbe, če je stopnja združevanja takšna, da informacij ni mogoče ločiti in tako podjetjem neposredno ali posredno omogočiti prepoznavo konkurenčnih strategij njihovih tekmecev. Če bi imel indeks cen učinek zmanjšanja negotovosti prevoznika o prihodnjem ravnanju tekmecev, bi pomenil kršitev člena 81(1) Pogodbe. Pri oceni najverjetnejšega učinka takšnega indeksa cen na dani upoštevni trg je treba upoštevati stopnjo združevanja podatkov, njihovo preteklo ali nedavno naravo in pogostost objave indeksa. Prav tako je pomembno, da se skupaj oceni vse posamezne elemente vseh shem izmenjave informacij, pri čemer se upošteva njihov morebitni medsebojni učinek, na primer med izmenjavo podatkov o obsegu in zmogljivostih na eni strani in indeksom cen na drugi. |
| --- | --- |

57.

Pri linijskih prevozih indeks cen prikazuje povprečno gibanje cen za prevoz enega pomorskega zabojnika. Indeks cen, ki bi temeljil na ustrezno združenih podatkih o cenah, najverjetneje ne bo pomenil kršitve člena 81(1) Pogodbe, če je stopnja združevanja takšna, da informacij ni mogoče ločiti in tako podjetjem neposredno ali posredno omogočiti prepoznavo konkurenčnih strategij njihovih tekmecev. Če bi imel indeks cen učinek zmanjšanja negotovosti prevoznika o prihodnjem ravnanju tekmecev, bi pomenil kršitev člena 81(1) Pogodbe. Pri oceni najverjetnejšega učinka takšnega indeksa cen na dani upoštevni trg je treba upoštevati stopnjo združevanja podatkov, njihovo preteklo ali nedavno naravo in pogostost objave indeksa. Prav tako je pomembno, da se skupaj oceni vse posamezne elemente vseh shem izmenjave informacij, pri čemer se upošteva njihov morebitni medsebojni učinek, na primer med izmenjavo podatkov o obsegu in zmogljivostih na eni strani in indeksom cen na drugi.

| 58. | Izmenjava informacij med prevozniki, ki omejuje konkurenco, lahko kljub temu izboljša učinkovitost, kot na primer za boljše načrtovanje investicij in učinkovitejšo rabo zmogljivosti. Takšni konkurenci naklonjeni učinki se bodo morali prenesti na stranke in jih bo treba pretehtati ob upoštevanju protikonkurenčnih učinkov izmenjave informacij v okviru člena 81(3) Pogodbe. V tem okviru je pomembno omeniti, da je eden od pogojev iz člena 81(3) Pogodbe ta, da morajo biti potrošniki deležni pravičnega deleža koristi, ki izhajajo iz omejevalnega sporazuma. Če so vsi štirje kumulativni pogoji iz člena 81(3) Pogodbe izpolnjeni, prepoved iz člena 81(1) Pogodbe ne velja (57). |
| --- | --- |

58.

Izmenjava informacij med prevozniki, ki omejuje konkurenco, lahko kljub temu izboljša učinkovitost, kot na primer za boljše načrtovanje investicij in učinkovitejšo rabo zmogljivosti. Takšni konkurenci naklonjeni učinki se bodo morali prenesti na stranke in jih bo treba pretehtati ob upoštevanju protikonkurenčnih učinkov izmenjave informacij v okviru člena 81(3) Pogodbe. V tem okviru je pomembno omeniti, da je eden od pogojev iz člena 81(3) Pogodbe ta, da morajo biti potrošniki deležni pravičnega deleža koristi, ki izhajajo iz omejevalnega sporazuma. Če so vsi štirje kumulativni pogoji iz člena 81(3) Pogodbe izpolnjeni, prepoved iz člena 81(1) Pogodbe ne velja (57).

3.2.4.   Dostopnost informacij in institucionalna struktura

| 59. | Bolj se informacije delijo s strankami, manj verjetno je, da so sporne. Če se preglednost trga izboljša samo v korist dobaviteljev, so lahko stranke prikrajšane za možnost izkoristiti povečano „skrito konkurenco“. Izmenjava samo med dobavitelji je lahko tudi ovira za vstop na trg. |
| --- | --- |

59.

Bolj se informacije delijo s strankami, manj verjetno je, da so sporne. Če se preglednost trga izboljša samo v korist dobaviteljev, so lahko stranke prikrajšane za možnost izkoristiti povečano „skrito konkurenco“. Izmenjava samo med dobavitelji je lahko tudi ovira za vstop na trg.

| 60. | Pri linijskih prevozih, na primer, sestanki, kjer samo prevozniki razpravljajo o nedavnih in podrobnih podatkih, kršijo člen 81(1) Pogodbe, če odpravljajo konkurenco med strankami izmenjave. V takem primeru bi morali udeleženci izmenjave dokazati, da izpolnjuje štiri kumulativne pogoje iz člena 81(3) Pogodbe. Take primere je treba razlikovati od zakonitih pogovorov v okviru panožnih združenj, na primer na podlagi javno dostopnih informacij o trgu ali o tehničnih in okoljskih standardih. |
| --- | --- |

60.

Pri linijskih prevozih, na primer, sestanki, kjer samo prevozniki razpravljajo o nedavnih in podrobnih podatkih, kršijo člen 81(1) Pogodbe, če odpravljajo konkurenco med strankami izmenjave. V takem primeru bi morali udeleženci izmenjave dokazati, da izpolnjuje štiri kumulativne pogoje iz člena 81(3) Pogodbe. Take primere je treba razlikovati od zakonitih pogovorov v okviru panožnih združenj, na primer na podlagi javno dostopnih informacij o trgu ali o tehničnih in okoljskih standardih.

3.3.   Sporazumi o združenju pri linijskih prevozih

| 61. | Najpogostejša oblika horizontalnega sodelovanja v sektorju prevozov z ladjami v prosti plovbi je združevanje ladijskega prometa. Univerzalni model za združevanje ne obstaja. Nekatere značilnosti pa so skupne vsem združenjem v različnih segmentih trga, kot je prikazano spodaj. |
| --- | --- |

61.

Najpogostejša oblika horizontalnega sodelovanja v sektorju prevozov z ladjami v prosti plovbi je združevanje ladijskega prometa. Univerzalni model za združevanje ne obstaja. Nekatere značilnosti pa so skupne vsem združenjem v različnih segmentih trga, kot je prikazano spodaj.

| 62. | Standardno združenje povezuje več podobnih plovil (58) različnih lastnikov, ki delujejo pod enotno upravo. Upravljavec združenja je praviloma odgovoren za poslovno upravljanje (npr. skupno trženje (59), pogajanja o prevoznih stroških in centralizacijo prihodkov in stroškov plovbe (60)) in poslovno dejavnost (načrtovanje premikov plovil in dajanje navodil plovilom, imenovanje zastopnikov v pristaniščih, obveščanje strank, izdaja računov za prevoze, naročanje goriva, zbiranje zaslužka plovil in razdelitev zaslužka na podlagi predhodno določenega sistema ponderiranja itd.). Delovanje upravljavca združenja običajno nadzoruje splošni izvršni odbor, ki zastopa lastnike plovil. Za tehnično delovanje plovil je odgovoren vsak posamezni lastnik (varnost, posadka, popravila, vzdrževanje itd.). Kljub temu, da člani združenja svoje storitve tržijo združeno, storitve opravljajo posamezno. |
| --- | --- |

62.

Standardno združenje povezuje več podobnih plovil (58) različnih lastnikov, ki delujejo pod enotno upravo. Upravljavec združenja je praviloma odgovoren za poslovno upravljanje (npr. skupno trženje (59), pogajanja o prevoznih stroških in centralizacijo prihodkov in stroškov plovbe (60)) in poslovno dejavnost (načrtovanje premikov plovil in dajanje navodil plovilom, imenovanje zastopnikov v pristaniščih, obveščanje strank, izdaja računov za prevoze, naročanje goriva, zbiranje zaslužka plovil in razdelitev zaslužka na podlagi predhodno določenega sistema ponderiranja itd.). Delovanje upravljavca združenja običajno nadzoruje splošni izvršni odbor, ki zastopa lastnike plovil. Za tehnično delovanje plovil je odgovoren vsak posamezni lastnik (varnost, posadka, popravila, vzdrževanje itd.). Kljub temu, da člani združenja svoje storitve tržijo združeno, storitve opravljajo posamezno.

| 63. | Iz tega opisa izhaja, da je glavna značilnost standardnih prevoznih združenj skupna prodaja, povezana z nekaj značilnostmi skupne proizvodnje. Navodila za skupno prodajo, kot različica sporazuma o skupnem trgovanju, in skupno proizvodnjo v Smernicah Komisije o uporabi člena 81 Pogodbe za sporazume o horizontalnem sodelovanju (61) so zato pomembna. Glede na različnost značilnosti združenj je treba analizirati vsako združenje posebej, da se ugotovi, ali je zajeto v členu 81(1) Pogodbe in, če je odgovor pritrdilen, ali izpolnjuje štiri kumulativne pogoje iz člena 81(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

63.

Iz tega opisa izhaja, da je glavna značilnost standardnih prevoznih združenj skupna prodaja, povezana z nekaj značilnostmi skupne proizvodnje. Navodila za skupno prodajo, kot različica sporazuma o skupnem trgovanju, in skupno proizvodnjo v Smernicah Komisije o uporabi člena 81 Pogodbe za sporazume o horizontalnem sodelovanju (61) so zato pomembna. Glede na različnost značilnosti združenj je treba analizirati vsako združenje posebej, da se ugotovi, ali je zajeto v členu 81(1) Pogodbe in, če je odgovor pritrdilen, ali izpolnjuje štiri kumulativne pogoje iz člena 81(3) Pogodbe.

| 64. | Na združenja, ki spadajo v področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (62), ker so bila ustanovljena kot skupno podjetje, ki trajno opravlja vse funkcije samostojnega gospodarskega subjekta [tako imenovana polno delujoča skupna podjetja, glej člen 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004] spremembe, ki izhajajo iz Uredbe (ES) št. 1419/2006, ne vplivajo neposredno. Smernice o vprašanjih v zvezi s tem je med drugim mogoče najti v konsolidiranem obvestilu o pravni pristojnosti Komisije iz Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (63). Če je cilj ali učinek takšnih združenj usklajevanje konkurenčnega ravnanja svojih matičnih družb, se to usklajevanje presoja na podlagi meril iz člena 81(1) in (3) Pogodbe, zato da se ugotovi, ali je ravnanje skladno s skupnim trgom ali ne (64). |
| --- | --- |

64.

Na združenja, ki spadajo v področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (62), ker so bila ustanovljena kot skupno podjetje, ki trajno opravlja vse funkcije samostojnega gospodarskega subjekta [tako imenovana polno delujoča skupna podjetja, glej člen 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004] spremembe, ki izhajajo iz Uredbe (ES) št. 1419/2006, ne vplivajo neposredno. Smernice o vprašanjih v zvezi s tem je med drugim mogoče najti v konsolidiranem obvestilu o pravni pristojnosti Komisije iz Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (63). Če je cilj ali učinek takšnih združenj usklajevanje konkurenčnega ravnanja svojih matičnih družb, se to usklajevanje presoja na podlagi meril iz člena 81(1) in (3) Pogodbe, zato da se ugotovi, ali je ravnanje skladno s skupnim trgom ali ne (64).

3.3.1.   Združenja, ki ne spadajo v člen 81(1) Pogodbe

| 65. | Sporazumi o združenju ne spadajo v prepoved iz člena 81(1) Pogodbe, če udeleženci združenja niso dejanski ali potencialni tekmeci, ali če so konkurenčna podjetja, ki pod nobenim pogojem ne morejo individualno ponuditi storitev, ki jih določa sporazum. To bi veljalo v primeru, če dva ali več lastnikov ladij ustanovita prevozno združenje samo za namen ponudbe za pogodbo o prevozu tovora in za njeno izvajanje, za katero kot posamezni ponudniki ne bi bili uspešni ali katerih ne bi mogli izvesti samostojno. Vendar v praksi združenja pogosto ne razporedijo vseh svojih ladij za potrebe pogodbe o prevozu tovora, ker lahko razporeditev vseh ladij združenja za eno samo vrsto pogodbe pomeni izgubo drugih možnosti za povečanje prihodka in s tem razveljavitev namenov, za katere so običajno vzpostavljena združenja. |
| --- | --- |

65.

Sporazumi o združenju ne spadajo v prepoved iz člena 81(1) Pogodbe, če udeleženci združenja niso dejanski ali potencialni tekmeci, ali če so konkurenčna podjetja, ki pod nobenim pogojem ne morejo individualno ponuditi storitev, ki jih določa sporazum. To bi veljalo v primeru, če dva ali več lastnikov ladij ustanovita prevozno združenje samo za namen ponudbe za pogodbo o prevozu tovora in za njeno izvajanje, za katero kot posamezni ponudniki ne bi bili uspešni ali katerih ne bi mogli izvesti samostojno. Vendar v praksi združenja pogosto ne razporedijo vseh svojih ladij za potrebe pogodbe o prevozu tovora, ker lahko razporeditev vseh ladij združenja za eno samo vrsto pogodbe pomeni izgubo drugih možnosti za povečanje prihodka in s tem razveljavitev namenov, za katere so običajno vzpostavljena združenja.

| 66. | Člen 81(1) Pogodbe ne zajema združenj, katerih dejavnost ne vpliva na ustrezne parametre konkurence, ker so manj pomembni in/ali znatno ne vplivajo na trgovino med državami članicami (65). Da velja prejšnji kriterij, zadevno združenje ne sme vsebovati določil o skupnem določanju cen in skupnem trženju. V zvezi s slednjim kriterijem bodo zaradi narave prevoznih storitev, ki jih ponujajo združenja, verjetneje vplivale na trgovino med državami članicami (66). |
| --- | --- |

66.

Člen 81(1) Pogodbe ne zajema združenj, katerih dejavnost ne vpliva na ustrezne parametre konkurence, ker so manj pomembni in/ali znatno ne vplivajo na trgovino med državami članicami (65). Da velja prejšnji kriterij, zadevno združenje ne sme vsebovati določil o skupnem določanju cen in skupnem trženju. V zvezi s slednjim kriterijem bodo zaradi narave prevoznih storitev, ki jih ponujajo združenja, verjetneje vplivale na trgovino med državami članicami (66).

3.3.2.   Združenja, ki na splošno spadajo v člen 81(1) Pogodbe

| 67. | Če sporazum o združenju kot svoj predmet vključuje omejevanje konkurence zaradi določanja cen, omejevanja ustvarjenega rezultata ali delitve trgov ali strank, bo spadal v člen 81(1) Pogodbe. Sporazumi med tekmeci, ki vključujejo določanje cen (67), bodo vedno spadali v člen 81(1) Pogodbe, ne glede na tržno moč strank (68). |
| --- | --- |

67.

Če sporazum o združenju kot svoj predmet vključuje omejevanje konkurence zaradi določanja cen, omejevanja ustvarjenega rezultata ali delitve trgov ali strank, bo spadal v člen 81(1) Pogodbe. Sporazumi med tekmeci, ki vključujejo določanje cen (67), bodo vedno spadali v člen 81(1) Pogodbe, ne glede na tržno moč strank (68).

3.3.3.   Združenja, ki lahko spadajo v člen 81(1)

| 68. | Združenja, ki lahko spadajo v člen 81(1) Pogodbe. Če združenje kot svoj predmet ne vključuje omejevanja konkurence, je treba opraviti analizo njegovih učinkov na zadevni trg. Člen 81(1) Pogodbe zajema sporazum, če je verjetno, da bo občutno škodljivo vplival na parametre konkurence na trgu, kot so cene, stroški, raznolikost storitev, kakovost storitev in inovativnost. Sporazumi lahko učinkujejo na ta način zaradi znatnega zmanjševanja konkurence med strankami sporazuma ali med njimi in tretjimi strankami (69). |
| --- | --- |

68.

Združenja, ki lahko spadajo v člen 81(1) Pogodbe. Če združenje kot svoj predmet ne vključuje omejevanja konkurence, je treba opraviti analizo njegovih učinkov na zadevni trg. Člen 81(1) Pogodbe zajema sporazum, če je verjetno, da bo občutno škodljivo vplival na parametre konkurence na trgu, kot so cene, stroški, raznolikost storitev, kakovost storitev in inovativnost. Sporazumi lahko učinkujejo na ta način zaradi znatnega zmanjševanja konkurence med strankami sporazuma ali med njimi in tretjimi strankami (69).

| 69. | Sposobnost združenja, da povzroči znatne negativne tržne učinke, je odvisna od gospodarskega razmer ob upoštevanju narave sporazuma in skupne tržne moči strank hkrati z drugimi strukturnimi faktorji na upoštevnem trgu. Treba je preučiti tudi, če sporazum o združenju vpliva na vedenje strank na sosednjih trgih, ki so tesno povezani s trgom, na katerega sodelovanje neposredno vpliva (70). To lahko velja na primer, kadar je upoštevni trg združenja trg za prevoz avtomobilov s specializiranimi plovili za prevoz avtomobilov (trg A) in člani združenja opravljajo storitve prevoza tudi na RO-RO trgu (trg B). |
| --- | --- |

69.

Sposobnost združenja, da povzroči znatne negativne tržne učinke, je odvisna od gospodarskega razmer ob upoštevanju narave sporazuma in skupne tržne moči strank hkrati z drugimi strukturnimi faktorji na upoštevnem trgu. Treba je preučiti tudi, če sporazum o združenju vpliva na vedenje strank na sosednjih trgih, ki so tesno povezani s trgom, na katerega sodelovanje neposredno vpliva (70). To lahko velja na primer, kadar je upoštevni trg združenja trg za prevoz avtomobilov s specializiranimi plovili za prevoz avtomobilov (trg A) in člani združenja opravljajo storitve prevoza tudi na RO-RO trgu (trg B).

| 70. | Glede narave sporazuma je treba upoštevati ali sporazum o združenju vsebuje klavzule, ki članom prepovedujejo delovanje na istem trgu izven združenja in obseg izmenjave občutljivih poslovnih informacij, ki bi lahko na primer neupravičeno vplivale na konkurenčno ravnanje članov združenja, ki delujejo na istem trgu izven združenja, v primerjavi s trgovinsko politiko združenja. Prav tako je treba upoštevati tudi kakršne koli povezave med združenji, bodisi v smislu upravljanja bodisi članov, pa tudi delitev stroškov in prihodkov. |
| --- | --- |

70.

Glede narave sporazuma je treba upoštevati ali sporazum o združenju vsebuje klavzule, ki članom prepovedujejo delovanje na istem trgu izven združenja in obseg izmenjave občutljivih poslovnih informacij, ki bi lahko na primer neupravičeno vplivale na konkurenčno ravnanje članov združenja, ki delujejo na istem trgu izven združenja, v primerjavi s trgovinsko politiko združenja. Prav tako je treba upoštevati tudi kakršne koli povezave med združenji, bodisi v smislu upravljanja bodisi članov, pa tudi delitev stroškov in prihodkov.

| 71. | Kar zadeva strukturne dejavnike na upoštevnem trgu, je v primeru da ima združenje majhen tržni delež, malo verjetno, da bo povzročilo omejevalne učinke. Pri oceni učinka določenega združenja na upoštevni trg je treba kot dodatne dejavnike upoštevati tržno koncentracijo, položaj in število tekmecev, stabilnost tržnih deležev skozi čas, večkratno članstvo v združenjih, ovire pri vstopu na trg ter verjetnost vstopa, preglednost trga, izravnalno kupno moč uporabnikov prevoza in naravo storitev (npr. homogene storitve v primerjavi z raznovrstnimi storitvami). |
| --- | --- |

71.

Kar zadeva strukturne dejavnike na upoštevnem trgu, je v primeru da ima združenje majhen tržni delež, malo verjetno, da bo povzročilo omejevalne učinke. Pri oceni učinka določenega združenja na upoštevni trg je treba kot dodatne dejavnike upoštevati tržno koncentracijo, položaj in število tekmecev, stabilnost tržnih deležev skozi čas, večkratno članstvo v združenjih, ovire pri vstopu na trg ter verjetnost vstopa, preglednost trga, izravnalno kupno moč uporabnikov prevoza in naravo storitev (npr. homogene storitve v primerjavi z raznovrstnimi storitvami).

3.3.3.   Uporaba člena 81(3) Pogodbe

| 72. | Če za združenja velja člen 81(1) Pogodbe je treba oceniti, ali izpolnjujejo štiri kumulativne pogoje iz člena 81(3). Vključena podjetja morajo dokazati, da:






  (a) | Združenje izboljšuje storitve prevoza ali pospešuje tehnični ali gospodarski napredek. Treba je dokazati, da združenje izboljšuje učinkovitost. Prihranek stroškov, ki so sestavni del konkurence, ne more pomeniti ustvarjene učinkovitosti, ampak mora prihranek izhajati iz integracije gospodarskih dejavnosti. Treba je upoštevati stopnjo prispevkov strank v smislu investicij in tehnologije. |
| --- | --- | --- |

72.

Če za združenja velja člen 81(1) Pogodbe je treba oceniti, ali izpolnjujejo štiri kumulativne pogoje iz člena 81(3). Vključena podjetja morajo dokazati, da:

(a)

Združenje izboljšuje storitve prevoza ali pospešuje tehnični ali gospodarski napredek. Treba je dokazati, da združenje izboljšuje učinkovitost. Prihranek stroškov, ki so sestavni del konkurence, ne more pomeniti ustvarjene učinkovitosti, ampak mora prihranek izhajati iz integracije gospodarskih dejavnosti. Treba je upoštevati stopnjo prispevkov strank v smislu investicij in tehnologije.

| (b) | Gospodarska učinkovitost iz točke (a) mora koristiti ne zgolj članom združenja, temveč tudi potrošnikom, v smislu, da mora potrošniku nadomestiti vsaj izgubo, ki izhaja iz omejevanja konkurence. Večje je omejevanje konkurence, večja mora biti učinkovitost in koristi za uporabnike prevoza. Na primer, nižja stroškovna osnova lahko pomeni nižje cene in/ali bolj prožne pogoje. Združenja se lahko oblikujejo v odgovor na povpraševanje strank po določeni storitvi. |
| --- | --- |

(b)

Gospodarska učinkovitost iz točke (a) mora koristiti ne zgolj članom združenja, temveč tudi potrošnikom, v smislu, da mora potrošniku nadomestiti vsaj izgubo, ki izhaja iz omejevanja konkurence. Večje je omejevanje konkurence, večja mora biti učinkovitost in koristi za uporabnike prevoza. Na primer, nižja stroškovna osnova lahko pomeni nižje cene in/ali bolj prožne pogoje. Združenja se lahko oblikujejo v odgovor na povpraševanje strank po določeni storitvi.

| (c) | Manj omejevalni načini doseganja podobnih koristi ne obstajajo. |
| --- | --- |

(c)

Manj omejevalni načini doseganja podobnih koristi ne obstajajo.

| (d) | Združenjem se ne sme dati možnosti, da izključijo konkurenco glede znatnega dela zadevnih storitev. |
| --- | --- |

(d)

Združenjem se ne sme dati možnosti, da izključijo konkurenco glede znatnega dela zadevnih storitev.

---

(1)  UL L 269, 28.9.2006, str. 1.

(2)  Izraz „sporazum“ se uporablja za sporazume, sklepe združenj podjetij in usklajena ravnanja.

(3)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(4)  UL L 123, 27.4.2004, str. 18.

(5)  UL L 378, 31.12.1986, str. 4.

(6)  UL C 3, 6.1.2001, str. 2.

(7)  UL C 101, 27.4.2004, str. 97.

(8)  UL L 100, 20.4.2000, str. 24, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 463/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 23) in z Uredbo Komisije (ES) št. 611/2005 (UL L 101, 21.4.2005, str. 10).

(9)  Uvodna izjava 3 Uredbe Komisije (ES) št. 611/2005.

(10)  Komisija je opredelila vrsto značilnosti specializiranega prevoza, ki ta prevoz ločijo od linijskih prevozov in prevoznih storitev v prosti plovbi. Te značilnosti vključujejo zagotavljanje rednih storitev za določeno vrsto blaga. Storitev se običajno zagotovi na podlagi pogodb o prevozu tovora z uporabo specializiranih plovil, ki so tehnično prilagojena in/ali zgrajena za prevoz posebnega tovora. Odločba Komisije št. 94/980/ES v zadevi IV/34.446 – Transatlantski sporazum, UL L 376, 31.12.1994, str. 1 (v nadaljnjem besedilu Odločba TAA), odstavki 47–49.

(11)  Člen 1 Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža), UL L 364, 12.12.1992, str. 7.

(12)  Zadeva 42/84 Remia BV in drugi proti Komisiji, [1985], Recueil, str. 2545, točka 22. Poleg tega mora biti učinek na notranjo trgovino precejšen, Zadeva 319/82 Ciments et Bétons de l'Est proti Kerpen & Kerpen [1983], Recueil, str. 4173, točka 9.

(13)  UL C 101, 27.4.2004, str. 81.

(14)  Dejstvo, da storitev poteka do/iz pristanišča zunaj EU, samo po sebi ne izključuje možnosti učinka na trgovino med državami članicami. Izvesti je treba podrobno analizo učinkov na stranke in druge subjekte znotraj Skupnosti, ki jih zadevajo storitve, da se ugotovi, ali spadajo v pristojnost Skupnosti. Glej Smernice o konceptu učinka na trgovino, ki ga vsebujeta člena 81 in 82 Pogodbe ES .

(15)  Odločba Komisije št. 93/82/EGS z dne (Zadeve IV/32.448, IV/32.450, IV/32.448 in IV/32.450 CEWAL), UL L 34, 10.2.1993, str. 1, odstavek 90, potrjena na Sodišču prve stopnje v združenih zadevah T-24/93, T-25/93 in T-2828/93, Compagnie Maritime Belge in drugi proti Komisiji Evropskih skupnosti, [1996] Recueil, str. II-1201, točka 205. Odločba TAA, navedena zgoraj v sprotni opombi 10, odstavki 288–296, potrjena na Sodišču prve stopnje z dne 28. februarja 2002 v zadevi T-395/94, Atlantic Container Line in drugi proti Komisiji (v nadaljnjem besedilu sodba TAA), točke 72–74; Odločba Komisije št. 1999/243/ES (Zadeva IV/35.134 – Transatlantski konferenčni sporazum) (v nadaljnjem besedilu Odločba TACA), UL L 95, 9.4.1999, str. 1, odstavki 386–396, Odločba Komisije št. 2003/68/ES (Zadeva COMP/37.396/D2 – Revidirani TACA) (v nadaljnjem besedilu Revidirana Odločba TACA), UL L 26, 31.1.2003, str. 53, odstavek 73.

(16)  Za navodila o uporabi učinka na trgovino glej Smernice Komisije, navedeno zgoraj v sprotni opombi 13.

(17)  UL C 372, 9.12.1997, str. 5.

(18)  Za podjetja se uporabljajo trije glavni viri konkurenčnih omejitev: nadomestljivost povpraševanja, nadomestljivost ponudbe in potencialna konkurenca. Z gospodarskega stališča je za opredelitev upoštevnega trga nadomestljivost povpraševanja takojšnji in najučinkovitejši disciplinski ukrep za ponudnike določene storitve. Konkurenčne omejitve, ki izhajajo iz nadomestljivosti ponudbe, na splošno niso tako takojšnje in v vsakem primeru zahtevajo analizo dodatnih dejavnikov. Potencialna konkurenca se pri opredelitvi trgov ne upošteva, ker so pogoji, pod katerimi bo potencialna konkurenca dejansko pomenila učinkovito konkurenčno omejitev, odvisni od analize posebnih dejavnikov in okoliščin, povezanih s pogoji vstopa na trg.

(19)  Obvestilo o opredelitvi trga, navedeno zgoraj v sprotni opombi 17, odstavek 10.

(20)  Obvestilo o opredelitvi trga, navedeno zgoraj v sprotni opombi 17, odstavka 13 in 20.

(21)  Odločba Komisije št. 1999/485/ES (Zadeva IV/34.250 – Trgovinski sporazum med Evropo in Azijo), UL L 193, 26.7.1999, str. 23; Odločba TAA, navedena zgoraj v sprotni opombi 10 in Odločba TACA, navedena zgoraj v sprotni opombi 15, točke 60–84. Opredelitev trga v Odločbi TACA je potrdilo Sodišče prve stopnje v svoji sodbi v združenih zadevah T-191/98, T-212/98 do 214/98, Atlantic Container Line AB in drugi proti Komisiji, [2003], Recueil, str. II-3275 (v nadaljnjem besedilu Sodba Sodišča TACA), točke 781–883.

(22)  Odstavek 62 Odločbe TACA, navedene zgoraj v sprotni opombi 15 in točke 783–789 Sodbe Sodišča TACA, navedene zgoraj v sprotni opombi 21.

(23)  Vprašanje je ostalo odprto v Odločbi Komisije z dne 29. marca 2004 (Zadeva COMP/M.3379 – P&O/Royal Nedloyd/P&O Nedloyd), UL C 49, 28.2.2006, str. 4; v Odločbi Komisije z dne 29. julija 2005 (Zadeva COMP/M.3829 – MAERSK/PONL), UL C 207, 24.8.2005, str. 8 in v Odločbi Komisije z dne 19. avgusta 2005 (Zadeva COMP/M.3798 – NYK/Lauritzen Cool/Laucool JV), UL C 224, 13.9.2005, str. 4.

(24)  Odločba TACA, navedena zgoraj v sprotni opombi 15, odstavek 71.

(25)  Sodba Sodišča TAA, navedena zgoraj v sprotni opombi 15, točka 273 in Sodba TACA, navedena zgoraj v sprotni opombi 21, točka 809.

(26)  Sodba TAA, navedena zgoraj v sprotni opombi 15, točka 281, in Odločba Komisije v MAERSK/PONL, navedena zgoraj v sprotni opombi 23, točka 13.

(27)  Odločba TACA, navedena zgoraj v sprotni opombi 15, odstavki 62–75; Sodba Sodišča TACA, navedena zgoraj v sprotni opombi 21, točka 795 in Odločba Komisije v MAERSK/PONL, navedena zgoraj v sprotni opombi 23, odstavki 13 in 112–117.

(28)  Revidirana Odločba TACA, navedena zgoraj v sprotni opombi 18, odstavek 36.

(29)  Odločba TACA, navedena zgoraj v sprotni opombi 15, odstavki 76–83, in Revidirana Odločba TACA, navedena zgoraj v sprotni opombi 15, odstavek 39.

(30)  Pri zakupu plovbe so na primer bistveni elementi zahteve za prevoz tovor, ki se bo prevažal, količina tovora, pristanišča natovarjanja in raztovarjanja, nakladalni roki in tehnične podrobnosti potrebnega plovila.

(31)  Na primer, tekočega razsutega tovora ni mogoče prevažati s plovili za suh razsuti tovor in tovor, ki ga prevažajo ladje hladilnice, ni mogoče prevažati s plovili za prevoz avtomobilov. Veliko tankerjev za prevoz nafte lahko prevaža umazane in čiste naftne derivate. Vendar pa tanker ne more prevažati čistih proizvodov takoj po prevozu umazanih proizvodov.

(32)  Sprememba uporabe plovila za prevoz suhega razsutega tovora za prevoz žita po prevozu premoga je mogoča že po enodnevnem čiščenju, ki ga je mogoče opraviti med prevozom z balastom.

(33)  Mnenje panoge je, da velikost plovil predstavlja posamezne trge. Trgovinski tisk in Baltic Exchange objavljajo indekse cen za vsako plovilo standardne velikosti. Strokovnjaki v svojih poročilih delijo trg na podlagi velikosti plovil.

(34)  Odločba TACA, navedena zgoraj v sprotni opombi 15, odstavek 85; Revidirana Odločba TACA, navedena zgoraj v sprotni opombi 15, odstavka 85 in 86, ter Sodba Sodišča TACA, navedena zgoraj v sprotni opombi 21, odstavki 924, 925 in 927.

(35)  Glede na posebne lastnosti upoštevnih trgov storitev v prosti plovbi je mogoče obravnavati tudi krajša obdobja.

(36)  Zmogljivost plovil zagotavlja informacije o zmožnosti strank, da konkurirajo za plovbo. Podatki o obsegu in vrednostnem deležu lahko predstavljajo splošni položaj strank na trgu. Podatki v zvezi s pogajanji o pogodbah lahko nakazujejo možnosti strank, v kolikšni meri lahko uveljavljajo svojo tržno moč pri pogajanjih o pogodbah.

(37)  Odločba Komisije št. 2000/627/ES (Zadeva IV/34.018 – Far East Trade Tariff Charges and Surcharges Agreement (FETTSCA)), UL L 268, 20.10.2000, str. 1, odstavek 153. Sodba Sodišča prve stopnje v zadevi T-229/94, Deutsche Bahn AG proti Komisiji Evropskih skupnosti, [1997], Recueil, str. II-1689, točka 37.

(38)  UL L 100, 20.4.2000, str. 24. Uredba (ES) št. 823/2000 velja za mednarodne storitve linijskih prevozov iz enega ali v eno ali več pristanišč Skupnosti izključno za prevoz tovora, večinoma v zabojnikih – glej člen 1, člen 2 in člen 3(2)(g) Uredbe.

(39)  Sodba Sodišča v zadevi C-7/95 P, John Deere proti Komisiji, [1998], Recueil, str. I-3111, točka 90 in Sodba Sodišča v zadevi C-194/99 P, Thyssen Stahl proti Komisiji, [2003], Recueil, str. I-10821, točka 81.

(40)  Sodba v zadevi John Deere proti Komisiji, Zadeva C-7/95P, navedena zgoraj v sprotni opombi 39, točka 88.

(41)  Sodba v združenih zadevah 40 do 48, 50, 54 do 56, 111, 113 in 114/73, Suiker Unie proti Komisji, [1975], Recueil, str. 1663, točki 173 in 174.

(42)  Sodba Sodišča z dne 23. novembra 2006, v zadevi C-238/05, Asnef-Equifax proti Asociación de Usuarios de Servicios Bancarios (Ausbanc), UL C 331, 30.12.2006, str. 10, točka 52, in Sodba Sodišča z dne 8. julija 1999 v zadevi C-49/92 P, Komisija proti Anic Partecipazioni, [1999], Recueil, str. I-4125, točki 116 in 117.

(43)  Sodba Sodišča prve stopnje v zadevi T-35/92 John Deere Ltd proti Komisiji, [1994], Recueil, str. II-957, točka 51, potrjena v pritožbi s Sodbo Sodišča v zadevi John Deere Ltd proti Komisiji, Zadeva C-7/95 P, navedena zgoraj v sprotni opombi 39, točka 89. Novejša Sodba Sodišča v zadevi Asnef-Equifax proti Ausbanc, navedena zgoraj v sprotni opombi 42.

(44)  Sodba Sodišča prve stopnje v zadevi T-141/94 Thyssen Stahl AG proti Komisiji, [1999], Recueil, str. II-347, točki 402 in 403.

(45)  Sodba Sodišča v Zadevah C-89/85, C-104/85, C-114/85, C-116/85, C-117/85 in C-125/85 do C-129/85, A. Ahlström Osakeyhtiö in drugi proti Komisiji, [1993], Recueil, str. I-01307, točke 59–65.

(46)  Sodba v zadevi John Deere Ltd proti Komisiji, Zadeva C-7/95 P, navedena zgoraj v sprotni opombi 39, točke 75–77.

(47)  Smernice o uporabi člena 81(3), navedene zgoraj v sprotni opombi 7, odstavek 16.

(48)  Smernice o uporabi člena 81(3), navedeno zgoraj v sprotni opombi 7.

(49)  Smernice o uporabi člena 81(3), navedene zgoraj v sprotni opombi 7, odstavek 25.

(50)  Stopnja koncentracije trga se lahko oceni na več načinov. Eden izmed načinov je indeks Herfindahl-Hirschmann (HHI).

(51)  Medtem ko preglednost med gospodarskimi subjekti lahko poveča konkurenco na dejansko konkurenčnem trgu, izmenjava podrobnih informacij o trgu na visoko koncentriranem oligopolnem trgu lahko omogoča tekmecem, da izvejo o položajih in strategijah tekmecev in zato znatno škoduje konkurenci med njimi. Glej Sodbo Sodišča v zadevi John Deere Ltd proti Komisiji, Zadeva C-7/95 P, navedena zgoraj v sprotni opombi 39, točka 88.

(52)  Pri linijskih prevozih med tekmeci obstajajo operativne in/ali strukturne povezave, na primer, sodelovanje v sporazumih o konzorciju, ki linijskim družbam omogočajo izmenjavo informacij za namen opravljanja skupne storitve. Pri oceni učinka, ki ga ima dodatna izmenjava informacij na zadevnem trgu, bo pri vsakem posameznem primeru treba upoštevati obstoj kakršnih koli tovrstnih vezi.

(53)  Sodba Sodišča TACA, navedena zgoraj v sprotni opombi 21, točka 1154.

(54)  Odločba Komisije št. 78/252/EGS z dne 23. decembra 1977 v zvezi s postopkom iz člena 85 Pogodbe (Zadeva IV/29.176 – Vegetable parchment), UL L 70, 13.3.1978, str. 54.

(55)  Odločba Komisije št. 92/157/EGS v Zadevi IV/31.370 – UK Agricultural Tractor Registration Exchange, UL L 68, 13.3.1992, str. 19, odstavek 50.

(56)  Odločba Komisije 98/4/ESPJ v zadevi IV/36.069 – Wirtschaftsvereiningung Stahl, UL L 1, 3.1.1998, str. 10, odstavek 17.

(57)  Smernice o uporabi člena 81(3) Pogodbe, navedene zgoraj v sprotni opombi 7.

(58)  Plovila, ki sodelujejo v združenju, so pogosto bolj ali manj podobna. Zaradi tega združenje lahko pritegne obsežnejše pogodbe o prevozu tovora, združi različne pogodbe o prevozu tovora in zmanjša število prevozov z balastom z ustreznim načrtovanjem flote.

(59)  Na primer, plovila združenja se tržijo kot ena trgovinska enota, ki nudi prevozne rešitve, ne glede na to, katera ladja opravi dejansko plovbo.

(60)  Na primer, prihodek združenja zbere osrednja uprava in ga nato razdeli med udeležence na podlagi zapletenega sistema ponderiranja.

(61)  V oddelku 5 oziroma oddelku 3 Smernic, navedeno zgoraj v sprotni opombi 5.

(62)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah), UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(63)  Še ni objavljeno.

(64)  Člen 2(4) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004.

(65)  Obvestilo Komisije o sporazumih manjšega pomena, ki neznatno omejujejo konkurenco po členu 81(1) Pogodbe, UL C 368, 22.12.2001, str. 13, in Smernice o konceptu učinka na trgovino, navedene zgoraj v sprotni opombi 13.

(66)  Glej sprotno opombo 13 zgoraj.

(67)  Dejavnosti določanja cen neodvisnih ladijskih posrednikov pri določanju plovila, ne spadajo v to kategorijo.

(68)  Smernice o horizontalnem sodelovanju, navedene zgoraj v sprotni opombi 6, odstavka 144 in 148.

(69)  Smernice o uporabi člena 81(3), navedene zgoraj v sprotni opombi 7, odstavek 16.

(70)  Horizontalne smernice, navedene zgoraj v sprotni opombi 6, odstavek 142.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 14.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 215/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 215/16

---

DRŽAVNA POMOČ – PORTUGALSKA

Državna pomoč št. C 30/07 (ex N 555/06) – Industrija konzerviranja rib – subvencija družbi SANTA CATARINA – INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. – Avtonomna regija Azori

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 215/04)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 18. julija 2007 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Portugalsko republiko o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedeno pomočjo.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Generalni direktorat za ribištvo |
| DG FISH/D/3 „Legal Issues“ |
| B-1049 Brusseles |
| Telefaks: (32-2) 295 19 42. |

European Commission

Generalni direktorat za ribištvo

DG FISH/D/3 „Legal Issues“

B-1049 Brusseles

Telefaks: (32-2) 295 19 42.

Te pripombe se posredujejo Portugalski republiki. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

Z dopisom z dne 18. avgusta 2006 je Stalno predstavništvo Portugalske pri Evropski uniji predložilo Komisiji osnutek sklepa vlade avtonomne regije Azori, ki dodeljuje državno pomoč v obliki subvencije v višini 526 760 EUR družbi SANTA CATARINA -INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, družbi za konzerviranje rib v regiji, za preoblikovanje 65 pogodb za določen čas v pogodbe za nedoločen čas. Glede na portugalske organe se bodo za predlagano pomoč uporabljale naslednje zahteve:

| — | Pomoč se bo izplačala po odobritvi Evropske Komisije. |
| --- | --- |

—

Pomoč se bo izplačala po odobritvi Evropske Komisije.

| — | Upravičenka mora ob izplačilu kot dokaz predložiti dokument o preoblikovanju 65 pogodb o zaposlitvi za določen čas v pogodbe za nedoločen čas in štiriletno bančno garancijo za zagotovitev ohranitve te stopnje zaposlitve v družbi v tem obdobju. |
| --- | --- |

—

Upravičenka mora ob izplačilu kot dokaz predložiti dokument o preoblikovanju 65 pogodb o zaposlitvi za določen čas v pogodbe za nedoločen čas in štiriletno bančno garancijo za zagotovitev ohranitve te stopnje zaposlitve v družbi v tem obdobju.

| — | Upravičenka mora v skladu z osnutkom sklepa ohraniti število delovnih mest najmanj štiri leta od datuma preoblikovanja pogodb o zaposlitvi. |
| --- | --- |

—

Upravičenka mora v skladu z osnutkom sklepa ohraniti število delovnih mest najmanj štiri leta od datuma preoblikovanja pogodb o zaposlitvi.

| — | Subvencija se ne sme združiti z nobeno drugo pomočjo za ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

—

Subvencija se ne sme združiti z nobeno drugo pomočjo za ustvarjanje delovnih mest.

Neupoštevanje zahtev iz osnutka sklepa vlade avtonomne regije Azori, zlasti zahteve o ohranitvi števila delovnih mest najmanj štiri leta, bi pomenilo takojšnje vračilo dodeljene pomoči vključno z veljavnimi obrestnimi merami, ne glede na možnost pravnega (kazenskega ali civilnega) ukrepanja proti družbi.

OCENA

Evropska Komisija je na tej začetni stopnji preučila predlagano pomoč in ugotovila, da bi lahko imela velik učinek na konkurenco, ker daje tej družbi prednost pred ostalimi, ki niso prejele takšne pomoči. Poleg tega portugalski organi niso zagotovili, da bo imela pomoč, kljub temu, da je dodeljena posamezni družbi, znatni pozitivni učinek na zaposlovanje. Glavni razlogi za takšne zaključke so:

| a) | Komisija meni, da portugalski organi, kljub izrecni zahtevi, niso zagotovili potrebnih informacij o tem, ali bo pomoč imela pozitivne učinke na trg dela na Azorih, ali pa je samo mehanizem pomoči za zmanjšanje običajnih operativnih stroškov upravičenke. |
| --- | --- |

a)

Komisija meni, da portugalski organi, kljub izrecni zahtevi, niso zagotovili potrebnih informacij o tem, ali bo pomoč imela pozitivne učinke na trg dela na Azorih, ali pa je samo mehanizem pomoči za zmanjšanje običajnih operativnih stroškov upravičenke.

| b) | Komisija meni, da je intenzivnost pomoči, predvidena v predlagani shemi pomoči nedvomno večja od najvišje zgornje meje, dovoljene za pomoč za odpiranje delovnih mest v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2204/2002. |
| --- | --- |

b)

Komisija meni, da je intenzivnost pomoči, predvidena v predlagani shemi pomoči nedvomno večja od najvišje zgornje meje, dovoljene za pomoč za odpiranje delovnih mest v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2204/2002.

BESEDILO DOPISA

„A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por ofício de 18 de Agosto de 2006, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de uma proposta de resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, que prevê a atribuição de um auxílio estatal à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA.

Por ofícios de 12 de Setembro de 2006, 21 de Dezembro de 2006 e 22 de Março de 2007, os serviços da Comissão enviaram três pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por ofícios da Representação Permanente junto da União Europeia de 6 e 14 de Novembro de 2006, 19 de Janeiro de 2007 e 30 de Abril de 2007.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

A informação que se segue foi comunicada por meio do formulário normalizado de notificação de auxílios estatais estabelecido pelo Regulamento (CE) n.o 794/2004 da Comissão (2) e das subsequentes respostas enviadas pelas autoridades portuguesas a pedido da Comissão.

A resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores prevê a atribuição à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, uma indústria conserveira com sede na região, de uma subvenção no montante de 526 760 EUR com vista à conversão de contratos de trabalho com termo em contratos de trabalho sem termo (ponto 5 do formulário de notificação).

O auxílio proposto prevê uma subvenção directa destinada a apoiar a conversão de 65 contratos de trabalho com termo em contratos sem termo. A subvenção não seria cumulável com outros auxílios à criação de emprego.

O montante da subvenção foi apurado pelas autoridades portuguesas de acordo com a seguinte fórmula: 65 postos de trabalho × 20 meses × 405,20 EUR (salário mínimo oficial vigente na Região Autónoma dos Açores em 2006).

A intensidade do auxílio é expressa sob forma de uma percentagem do salário e dos encargos sociais dos empregos em causa, a saber, 57,72 % do custo médio por trabalhador, durante dois anos (ponto 6 do formulário de notificação). Esta percentagem foi calculada de acordo com a seguinte fórmula:

a/ (b × 14 meses × 2 anos),

em que a é o montante do auxílio por trabalhador (8 104 EUR) e b é o custo mensal médio por trabalhador (405,20 EUR, correspondentes ao salário mensal mínimo oficial na Região Autónoma dos Açores, mais o montante de 96,24 EUR devido à Segurança Social) (ponto 6 do formulário de notificação).

O cálculo dos custos salariais subjacentes ao emprego criado é efectuado com base em 14 meses, que incluem doze meses de remuneração base por ano, acrescidos dos subsídios de férias e de Natal. Consequentemente, as autoridades portuguesas tomam em consideração, para o cálculo dos custos salariais, 28 remunerações mensais durante um período de dois anos (14 040,32 EUR), enquanto o período de referência que utilizam para o cálculo do montante do auxílio é de apenas 20 meses por trabalhador (com garantia bancária por quatro anos, durante os quais o beneficiário está obrigado a manter o número de postos de trabalho).

As autoridades portuguesas indicaram que, para o cálculo do montante da subvenção, escolheram deliberadamente um período inferior (20 meses) ao período de 28 meses utilizado para o cálculo da intensidade da subvenção. Efectivamente, as referidas autoridades consideram que deste modo asseguram o objectivo de incentivar a conversão dos contratos, com a obrigação de manutenção do nível de emprego por um período de quatro anos.

2.2.   Procedimento e requisitos

O auxílio proposto será concedido ao beneficiário sob forma de um pagamento único (ponto 2 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). Segundo as autoridades portuguesas, aplicar-se-ão ao auxílio proposto os seguintes requisitos:

| — | O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia. |
| --- | --- |

—

O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia.

| — | O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

O incumprimento das obrigações estabelecidas pela Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, particularmente a obrigação de manter o número de postos de trabalho pelo prazo mínimo de quatro anos, implicaria o reembolso imediato do auxílio concedido, acrescido dos juros legais, sem prejuízo do procedimento civil ou criminal a que haja lugar contra a empresa (ponto 4 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

2.3.   Descrição da indústria de conservas de peixe nos Açores. Justificação do auxílio pelas autoridades portuguesas

De acordo com a informação apresentada pelas autoridades portuguesas, a indústria de conservas de peixe (essencialmente atum) representa quase 90 % do emprego no sector da transformação dos produtos da pesca na Região Autónoma dos Açores. A produção desta indústria é quase inteiramente exportada para o território continental europeu. As autoridades portuguesas destacam a importância da indústria para a frota regional de pesca de atum, sobretudo no que se refere à espécie albacora, que não é vendida fresca.

Na indústria açoriana de conservas de atum, há quatro empresas, as quais, no seu conjunto, mantêm em actividade seis unidades fabris, em cinco ilhas diferentes. O número total de postos de trabalho existentes na indústria de conservas de atum nos Açores é de 841, dos quais 111 correspondiam à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, em 2005. De acordo com as autoridades portuguesas, devido ao seu tamanho e características, esta empresa constitui um empregador de dimensão considerável na ilha onde se encontra situada a respectiva unidade fabril (São Jorge). No entanto, a empresa cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004 da Comissão (3).

As autoridades portuguesas acrescentaram que, tendo em conta a sua particular ultraperifericidade, esta parte da Região Autónoma dos Açores está sujeita a grande vulnerabilidade socio-económica. As mesmas autoridades consideram que uma subvenção desta natureza seria um mecanismo relevante de apoio à estabilidade dos vínculos laborais, que, por conseguinte, contribuiria para impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas consideram que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida, que não seria alterada pela subvenção projectada.

3.   APRECIAÇÃO

As autoridades portuguesas notificaram a medida de auxílio à Comissão antes de a porem em execução, deste modo cumprindo a obrigação decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

3.1.   Existência de auxílio na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

Mediante o auxílio proposto, o Governo da Região Autónoma dos Açores pretende subsidiar uma empresa específica do sector das pescas. Por conseguinte, a medida confere a esta empresa uma vantagem proveniente de recursos estatais e é de natureza selectiva. O beneficiário está, além disso, em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas, quer em Portugal quer noutros Estados-Membros, devendo notar-se que as conservas de atum são transaccionadas a nível internacional. Portanto, à luz do disposto no n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, este auxílio é susceptível de falsear a concorrência e de afectar as trocas comerciais entre os Estados-Membros.

O auxílio previsto pelas autoridades portuguesas constitui, pois, um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE.

3.2.   Compatibilidade da medida

3.2. a)   Base jurídica da apreciação

Os auxílios estatais podem ser declarados compatíveis com o mercado comum se corresponderem a uma das excepções previstas no Tratado CE.

Em princípio, o auxílio ao emprego é avaliado pela Comissão, nomeadamente, à luz dos critérios estabelecidos no supramencionado Regulamento (CE) n.o 2204/2002 da Comissão, de 12 de Dezembro de 2002, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios estatais ao emprego. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 1.o, este regulamento “é aplicável aos auxílios concedidos em todos os sectores, incluindo as actividades relativas à produção, tratamento e comercialização dos produtos enumerados no anexo I do Tratado”. O anexo I do Tratado inclui igualmente os produtos da pesca.

Por outro lado, as directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (4) não incluem normas específicas para auxílios estatais ao emprego no sector das pescas. Um auxílio ao emprego no sector das pescas tem, portanto, de ser avaliado segundo as condições estabelecidas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002.

O Regulamento (CE) n.o 2204/2002 refere especificamente que os auxílios para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada (n.o 6 do artigo 9.o) e os casos de auxílios individuais ao emprego concedidos independentemente de qualquer regime (n.o 9 do artigo 9.o) continuarão sujeitos à obrigação de notificação prevista no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado.

O auxílio proposto pelas autoridades portuguesas foi notificado à Comissão, dado constituir um auxílio à conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada, concedido a uma determinada empresa.

3.2. b)   Compatibilidade do auxílio

Conforme indica o considerando 7 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, os auxílios ao emprego concedidos a uma dada empresa podem ter um impacto significativo na concorrência no mercado relevante, uma vez que favorecem essa empresa em relação às que não beneficiaram de tais auxílios. Acresce que o auxílio é susceptível de produzir no emprego um efeito meramente limitado, pois é concedido individualmente a uma empresa. Por conseguinte, o n.o 9 do artigo 9.o estipula claramente que os auxílios individuais ao emprego só podem ser autorizados se forem compatíveis com quaisquer regras específicas aplicáveis ao sector em que o beneficiário opera e apenas se puder ser demonstrado que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante.

Por outro lado, como os custos do emprego fazem necessariamente parte dos custos normais de funcionamento de qualquer empresa, o considerando 16 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 incide na importância de verificar os efeitos positivos que o auxílio é susceptível de ter no emprego numa base global, a fim de impedir que ele apenas permita ao beneficiário reduzir custos que teria de qualquer modo de suportar. Por sua vez, o considerando 20 refere-se à necessidade de a Comissão determinar se os auxílios concedidos para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada têm efeitos positivos no emprego.

A justificação fornecida pelas autoridades portuguesas para o auxílio proposto é a de que a empresa beneficiária — SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA — é um dos principais empregadores da ilha de São Jorge, onde a unidade fabril está situada. Além disso, a situação desta ilha é particularmente periférica, o que a torna muito vulnerável socio-economicamente e são necessárias subvenções para garantir a estabilidade dos contratos de trabalho e, assim, impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas acrescentam que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida que não seria alterada pela subvenção projectada.

A Comissão considera, porém, que fundamentar o auxílio na dimensão da empresa e na sua posição no mercado do emprego da ilha não justifica suficientemente a conformidade do mesmo com o disposto no Regulamento (CE) n.o 2204/2002. Note-se que o n.o 9 do artigo 9.o do mesmo regulamento sublinha a necessidade de se demonstrar que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante. Apesar do pedido da Comissão de explicações mais circunstanciadas neste aspecto, a informação transmitida pelas autoridades portuguesas não permitiu porém apoiar os seus argumentos de que o auxílio produzirá efeitos positivos no mercado do emprego açoriano e de que não é apenas um mecanismo para ajudar o beneficiário a diminuir os seus custos normais de funcionamento.

Consequentemente, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que os efeitos do auxílio ao emprego produzam efeitos positivos no mercado do emprego a nível regional.

Intensidade de auxílio

Para determinar se um auxílio é ou não compatível com o mercado comum à luz do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, é também necessário ter em conta a intensidade do auxílio e, por conseguinte, o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção. Tendo em conta a intensidade do auxílio e o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção, a Comissão chegou às seguintes conclusões:

Segundo a informação notificada pelas autoridades portuguesas, a intensidade do auxílio corresponde a 57,72 % do custo médio por trabalhador (salário e encargos sociais dos postos de trabalho em causa) durante um período de dois anos (ver acima a fórmula de cálculo desta percentagem). A Comissão tem igualmente sérias dúvidas de que a fórmula aplicada reflicta em grau suficiente os critérios a seguir referidos.

Embora o Regulamento (CE) n.o 2204/2002 não contenha disposições específicas quanto à intensidade do auxílio concedido para conversão de contratos de trabalho a termo em contratos de duração indeterminada, os limites máximos de intensidade de auxílio devem, segundo o considerando 15, ser fixados a um nível consentâneo com o equilíbrio adequado entre a redução ao mínimo das distorções da concorrência e o objectivo de promoção do emprego.

Por sua vez, o considerando 20 explica que as medidas estatais não devem permitir que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

O limite máximo para os auxílios ao investimento inicial é determinado nas “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional para o período 2007-2013” (5) (pontos 42 e seguintes), que contemplam igualmente a concessão de auxílios à criação de emprego. No entanto, em conformidade com o ponto 8 destas orientações, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. Acresce que, no âmbito das mesmas orientações, os auxílios à criação de emprego só podem ser concedidos se os postos de trabalho estiverem ligados à realização de um investimento inicial, o que não é o caso vertente.

Por conseguinte, a Comissão considera que só pode ser estabelecida uma analogia com os limites máximos permitidos pelo Regulamento (CE) n.o 2204/2002 para os auxílios à criação de emprego.

Em particular, o n.o 2 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 especifica que “quando o emprego é criado em regiões ou em sectores não elegíveis para auxílios com finalidade regional nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o no momento da concessão do auxílio, a intensidade bruta do auxílio não deve exceder:

| a) | 15 % no caso de pequenas empresas; |
| --- | --- |

a)

15 % no caso de pequenas empresas;

| b) | 7,5 % no caso de médias empresas.” |
| --- | --- |

b)

7,5 % no caso de médias empresas.”

Nos termos do n.o 4 do artigo 4.o, estes limites máximos serão aplicáveis à intensidade do auxílio calculado em percentagem dos custos salariais subjacentes ao emprego criado durante um período de dois anos.

Segundo as informações fornecidas pelas autoridades portuguesas, a empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004, dado que emprega menos de 250 trabalhadores e o seu volume de negócios anual não excede 50 milhões de EUR.

A intensidade de auxílio prevista no regime de auxílio proposto afigura-se claramente superior aos limites máximos permitidos para o auxílio à criação de emprego no âmbito do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, quando tais limites se aplicam, por analogia, ao auxílio à conversão de contratos de trabalho temporários em contratos de duração indeterminada (57,72 % contra 15 %).

Por outro lado, não é pertinente neste caso aplicar o n.o 3 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, que permite aumentar o supramencionado limite máximo de auxílio no que se refere à criação de emprego “em regiões e em sectores elegíveis para auxílios com finalidade regional” nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o, porquanto, de acordo com o ponto 2 das “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional”, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. O n.o 3 do artigo 4.o permite igualmente aplicar limites mais elevados “quando o emprego é criado na produção, transformação e comercialização de produtos enumerados no anexo I do Tratado em regiões qualificadas como regiões menos favorecidas nos termos do Regulamento (CE) n.o 1257/1999 do Conselho
   (6)”. Todavia, este regulamento aplica-se apenas à agricultura e não ao sector das pescas. Assinale-se igualmente que no sector das pescas não existem regiões desfavorecidas semelhantes.

Por último, é de notar que, como previsto no considerando 20 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, no caso dos auxílios concedidos a empregadores para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada, a Comissão deve garantir que tais medidas não permitam que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

Perante o exposto, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que o auxílio ao emprego a conceder à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., satisfaça as condições estipuladas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002 e possa ser considerado compatível com o mercado comum.

4.   PROPOSTA

A Comissão assinala que, na presente etapa da análise preliminar, prevista no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, existem sérias dúvidas quanto à compatibilidade do auxílio proposto com o mercado comum.

À luz das condições supra, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, a Comissão convida a República Portuguesa a apresentar as suas observações e a prestar todas as informações que possam ajudar a avaliar o auxílio proposto, no prazo de um mês a contar da data de recepção do presente ofício. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia do presente ofício aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, nos termos do qual, no caso de uma decisão negativa, qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação do presente ofício e de um resumo do mesmo no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia do presente ofício. Todas as partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.“

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  JO L 140 de 30.4.2004, p. 1.

2

(3)  JO L 63 de 28.2.2004, p. 22.

3

(4)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

4

(5)  JO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

5

(6)  JO L 160 de 26.6.1999, p. 80.

6

---