# Euroopa Liidu C 44/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 44 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik10. veebruar 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 44

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik10. veebruar 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 44/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9594 — CMA CGM/CIMC Neocontainer/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 44/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9593 — PTT GC/ALPLA TH/JV) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 44/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9693 — Liberty/Aleris Divestment Business) (
  1
  ) | 3 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 44/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9594 — CMA CGM/CIMC Neocontainer/JV) (
  1
  )

1

1

2020/C 44/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9593 — PTT GC/ALPLA TH/JV) (
  1
  )

1

2

2020/C 44/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9693 — Liberty/Aleris Divestment Business) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 44/04 | Euro vahetuskurss — 7. veebruar 2020 | 4 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 44/04

Euro vahetuskurss — 7. veebruar 2020

4

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 44/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9713 — EQT/Recover) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 5 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 44/06 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 7 |
| 2020/C 44/07 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 15 |
| 2020/C 44/08 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 23 |
| 2020/C 44/09 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 29 |
| 2020/C 44/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine | 37 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 44/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9713 — EQT/Recover) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

5

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 44/06

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

7

2020/C 44/07

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

15

2020/C 44/08

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

23

2020/C 44/09

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

29

2020/C 44/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 10.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9594 — CMA CGM/CIMC Neocontainer/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 44/01)

30. jaanuar 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9594 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9594 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 10.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9593 — PTT GC/ALPLA TH/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 44/02)

10. jaanuaril 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9593 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9593 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 10.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9693 — Liberty/Aleris Divestment Business)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 44/03)

20. jaanuaril 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9693 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9693 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 10.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/4

---

Euro vahetuskurss (1)

7. veebruar 2020

(2020/C 44/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0969 |
| JPY | Jaapani jeen | 120,51 |
| DKK | Taani kroon | 7,4724 |
| GBP | Inglise nael | 0,84720 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5455 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0705 |
| ISK | Islandi kroon | 137,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,1673 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,030 |
| HUF | Ungari forint | 338,15 |
| PLN | Poola zlott | 4,2653 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7613 |
| TRY | Türgi liir | 6,5688 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6417 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4604 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5168 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7094 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5255 |
| KRW | Korea vonn | 1 309,78 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,4204 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6711 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4550 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 063,25 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5412 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,816 |
| RUB | Vene rubla | 70,0203 |
| THB | Tai baat | 34,333 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,7078 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,5281 |
| INR | India ruupia | 78,3625 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0969

JPY

Jaapani jeen

120,51

DKK

Taani kroon

7,4724

GBP

Inglise nael

0,84720

SEK

Rootsi kroon

10,5455

CHF

Šveitsi frank

1,0705

ISK

Islandi kroon

137,90

NOK

Norra kroon

10,1673

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,030

HUF

Ungari forint

338,15

PLN

Poola zlott

4,2653

RON

Rumeenia leu

4,7613

TRY

Türgi liir

6,5688

AUD

Austraalia dollar

1,6417

CAD

Kanada dollar

1,4604

HKD

Hongkongi dollar

8,5168

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7094

SGD

Singapuri dollar

1,5255

KRW

Korea vonn

1 309,78

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,4204

CNY

Hiina jüaan

7,6711

HRK

Horvaatia kuna

7,4550

IDR

Indoneesia ruupia

15 063,25

MYR

Malaisia ringit

4,5412

PHP

Filipiini peeso

55,816

RUB

Vene rubla

70,0203

THB

Tai baat

34,333

BRL

Brasiilia reaal

4,7078

MXN

Mehhiko peeso

20,5281

INR

India ruupia

78,3625

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 10.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9713 — EQT/Recover)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 44/05)

1.

| — | EQT VIII (edaspidi „EQT“), mille üle on kontroll ettevõtjal EQT Fund Management S.à r.l. (edaspidi „EFMS“, Luksemburg); |
| --- | --- |

—

EQT VIII (edaspidi „EQT“), mille üle on kontroll ettevõtjal EQT Fund Management S.à r.l. (edaspidi „EFMS“, Luksemburg);

| — | Navie Oy (Soome). |
| --- | --- |

—

Navie Oy (Soome).

EFMS omandab Navie Oy üle ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | EFMS: EQT on investeerimisfond, mis otsib investeerimisvõimalusi peamiselt Euroopas, keskendudes Põhja-Euroopale. EQT-l on kontroll ettevõtja Anticimexi üle, mis pakub kahjuritõrje-, aga ka kahju ohjamise teenuseid, nagu niiskuse kõrvaldamine ja järelevalve; |
| --- | --- |

—

EFMS: EQT on investeerimisfond, mis otsib investeerimisvõimalusi peamiselt Euroopas, keskendudes Põhja-Euroopale. EQT-l on kontroll ettevõtja Anticimexi üle, mis pakub kahjuritõrje-, aga ka kahju ohjamise teenuseid, nagu niiskuse kõrvaldamine ja järelevalve;

| — | Navie Oy on valdusettevõtja Recover groupi äriühingutele, mis osutavad kahju ohjamise ja ökosüsteemiteenuseid ning lammutus- ja betoonipuurimisteenuseid Taanis, Soomes, Norras ja Rootsis. |
| --- | --- |

—

Navie Oy on valdusettevõtja Recover groupi äriühingutele, mis osutavad kahju ohjamise ja ökosüsteemiteenuseid ning lammutus- ja betoonipuurimisteenuseid Taanis, Soomes, Norras ja Rootsis.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9713 — EQT/Recover

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 10.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/7

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 44/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Coteaux de l’Aubance“

PDO-FR-A0149-AM02

Teate kuupäev: 12. november 2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda muudetakse järgmiselt: „Kõik tootmisetapid toimuvad Maine-et-Loire’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil (vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele): Brissac Loire Aubance (endised Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire’i ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Denée, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“ .

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles nimekirjas Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavale ametlike geograafiliste indeksite kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et avalikkuse paremaks teavitamiseks on INAO veebisaidil esitatud geograafilist piirkonda esindavad kartograafilised dokumendid.

Sellega seoses muudetakse koonddokumendi punkti 6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2.   Vahetus läheduses asuv piirkond

1. peatüki IV osa punktis 3 asendatakse kommuunide nimekiri järgmisega:

„Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Chemellier’, Coutures’i, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i ja Saulgé-l’Hôpitali delegeeritud kommuunide territooriumid), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’ ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Doué-en-Anjou (endine Brigné delegeeritud kommuuni territoorium), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trêves’i, Cunault’, Gennes’i, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Lys-Haut-Layon (endine Tigné delegeeritud kommuuni territoorium), Parnay, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Savennières, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briand’i ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endised Ambillou-Château, Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay delegeeritud kommuunide territooriumid). “

See võimaldab arvesse võtta pärast tootespetsifikaadi viimase versiooni vastuvõtmist toimunud mitmesuguseid kommuunide ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellega seoses muudetakse lisatingimusi käsitlevat koonddokumendi punkti 9.

3.   Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

1. peatüki VI osa punkti 2 on lisatud järgmine säte: „Ridadevahelisel alal peab olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate; sellise taimkatte puudumisel peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet, või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Kui teataval kasvatusalal kasutatakse biotõrjevahendite hulka kuuluvaid herbitsiide, on muude tõrjevahendite kasutamine keelatud.“ .

Käesolev muudatusettepanek tuleneb ettevõtjate põllumajandusökoloogia tavade praegusest arengust kogu Angers’i viinamarjakasvatuspiirkonnas. See annab tunnistust üha suuremast tähelepanust keskkonnakaitsega seotud küsimustele tehniliste lahenduste kasutamisel. Kuna sellega toetatakse taimkatte olemasolu või mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamist, vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama tõhustada viinamarjaistanduste mullakaitset ja säilitada nende looduslikke omadusi (viljakus, bioloogiline mitmekesisus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedi saavutamisele ja autentsusele ning tugevdab veinipiirkonna mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Koristushooaja algus

Koristushooaja algus

1. peatüki VII osa punktis 1 on lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel“ välja jäetud.

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole enam vajalik, kuna ettevõtjatel on nüüd mitu vahendit, mis võimaldavad neil täpsemalt hinnata viinamarjade küpsusastet. Kõikidel ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses teatavad seadmed ja varustus, mis võimaldavad sõltuvalt tootmiseesmärkidest täpselt kindlaks määrata koristushooaja alustamise optimaalse kuupäeva iga kasvatusala jaoks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

VI osa punkti 2 alapunkti b on lisatud järgmine lause: „Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) turustatavate veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 19 mahuprotsenti“ .

Muudatuse eesmärk on viia kooskõlla tootespetsifikaadis esitatud minimaalne naturaalne alkoholisisaldus, mida varasemas tootespetsifikaadis ei olnud sätestatud, ja suhkrusisaldus (märke „sélection de grains nobles“ puhul 323 g).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Veinikeldri mahutavus

Veinikeldri mahutavus

1. peatüki IX osa punkti 1 alapunkti c lause: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem põllumajandusettevõtte keskmisest saagikusest viimase viie aasta jooksul“ asendatakse järgmise lausega: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem viimase viie aasta jooksul valmistatud veini keskmisest kogusest“ .

Kehtivas tootespetsifikaadis ei osutatud mitte kogusele (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st koristatud saagi mahule, mis on jagatud tootmispindalaga (näiteks hektoliitrites hektari kohta). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (minimaalne mahutavus peab alati olema alati 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtja eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Veinide ringlus

Veinide ringlus

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis hõlmab veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Seost on muudetud, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arv (10 asemel 7). Seose puhul on täpsustatud, et keskmiste temperatuuride puhul on tegemist aasta keskmise temperatuuriga.

Seost hõlmavat koonddokumendi punkti 8 on vastavalt muudetud.

9.   Üleminekumeede

Üleminekumeede

Tootespetsifikaadi XI osa punktis 1 esitatud üleminekumeede on välja jäetud, kuna selle kehtivus lõppes 2012. aastal.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Üleminekumeede

Üleminekumeede

1. peatüki XI ossa on lisatud järgmine: „Sätteid, mis hõlmavad kohustust tagada ridadevahelisel alal hooldatud looduslik või külvatud taimkate või selle taimkatte puudumisel ettevõtja kohustust teha vajalikud mullatööd või kasutada biotõrjevahendeid, et hooldada looduslikku taimkatet, ei kohaldata viinapuude kasvatusalade suhtes, mis on käesoleva tootespetsifikaadi kinnitamise hetkel olemas ja milles viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või väiksem“ .

Üleminekumeede lubab mitte seada ebasoodsasse olukorda olemasolevaid viinamarjaistandusi, kelle praegune korraldus ei ole kohandatud põllumajanduslikele keskkonnakaitsenõuetele. Tihedalt istutatud viinapuudega viinamarjaistandustes, kus viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või vähem, võib püsihaljastuse hooldamine või nõutavate pinnasetööde tegemine tuua kaasa tehnilisi probleeme (tööde mehhaniseerimine, varustus, töövahendid). Madalamates kohtades asuvates viinamarjaistandustes võib rohtumine suurendada ka kevadiste külmakahjustuste ohtu. Lisaks sellele tekitab taimkatte olemasolu seda suurema veevarustusega seotud konkurentsiolukorra viinapuudega, mida suurema istutustihedusega istandusega on tegemist. Seevastu viinapuuistandused, mis on rajatud pärast tootespetsifikaadi kinnitamist, peavad olema kooskõlas lisatud põllumajanduslike keskkonnakaitsenõuetega, sõltumata sellest, milline on nende istutustihedus ja viinapuude ridade vahekaugus.

Üleminekumeetmed, mille tähtaeg on saabunud, on välja jäetud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Registripidamine

Registripidamine

2. peatüki II osa punktis 3 asendatakse väljend „en puissance“ (potentsiaalne) sõnaga „naturel“ (looduslik).

Selleks et ühtlustada tootespetsifikaat Anjou Saumuri piirkonna kõikides tootespetsifikatsioonides kasutatud sõnastusega, asendatakse väljendid „titre en puissance“ (potentsiaalne sisaldus) ja „degré“ (kraadi) väljendiga „titre alcoométrique volumique naturel“ (naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides). Need muudatused parandavad nende tootespetsifikaatide loetavust. Registripidamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on hõlbustada kontrollikava koostamist ning nende registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Peamised kontrollitavad punktid

Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Toote nimetus

Coteaux de l’Aubance

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

Tegemist on jääksuhkruid sisaldavate rahulike veinidega, mis on valmistatud üleküpsenud viinamarjadest. Need veinid on harmoonilised, neil on valgete puuviljade, tsitrus- ja õistaimede lõhna- ja maitsenüansid ning üleküpsenud viljadele iseloomulikud lõhnavarjundid – samasugune harmoonia on ka maitses (suur suhkrusisaldus, happesus, struktuursus). Veini vananemine toob esile selle peenekoelisuse ja terviklikkuse.

Veinide omadused on järgmised:

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 14 %.

Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) turustamisel on veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 19 %.

Fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on pärast kääritamist vähemalt 34 grammi liitri kohta.

Üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) on vähemalt 10 % ning vähemalt 11 % veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on alla 18 %.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 25 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

25

Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

Rikastamine on lubatud vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Veinid on valmistatud viinamarjadest, mida on kasvatatud vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud tingimustele.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Istutustihedus

Istutustihedus

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla alla ühe meetri. Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada KPN toote valmistamiseks, kui on järgitud tootespetsifikaadis sätestatud eeskirju, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Selliste kasvatusalade puhul ei või viinapuude vaheliste ridade vahe ei tohi olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla alla ühe meetri.

Lõikamine ja toestamine

Lõikamine ja toestamine

Viljelustavad

Viinapuud tuleb lõigata hiljemalt 30. aprillil, kasutades segalõikamismeetodit ning jättes tüve kohta kuni 12 punga ja pika võrse puhul kuni neli punga.

Toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist.

Viinamarjade kasvatusalade puhul, mille istutustihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, kehtivad täiendavalt järgmised toestamiseeskirjad: toestamisvaiade maapealse osa kõrgus peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestamine hõlmab nelja toestamistraatide rida; ülemise toestamistraadi kaugus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

Kastmine

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

Koristamine

Koristamine

Viljelustavad

Veinid pärinevad üleküpsenud viinamarjadest. Veinid, mida võib turustada märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), on täiendavalt kontsentreeritud väärishallituse mõjul.

Viinamarjade koristamine toimub käsitsi ja mitmes järjestikuses etapis.

b.   Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

40 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad Maine-et-Loire’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil (vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele): Brissac Loire Aubance (endised Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire’i ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Denée, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

Peamised veiniviinamarjasordid

„Chenin B“

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos(t)e kirjeldus

1.   Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafilist piirkonda iseloomustab maastik, mis hõlmab paljusid laugjaid ja erineval määral päikesele avatud mäekülgi, mille kõrgused jäävad vahemikku 50–90 meetrit ning mis asuvad Angers’i linnast edela suunas. 2018. aastal hõlmas geograafiline piirkond seitsme kommuuni territooriumi ning seda piirasid lääne poolt Aubance’i jõe suubumiskoht Loire’i jõkke, ida poolt Crétacé platoo Pariisi madaliku veerel, põhjast Loire’i jõgi ja lõunast Brissaci ja Beaulieu’ metsad.

Aubance on väike Loire’i lisajõgi, mis on selle geograafilise piirkonna sümbol; allikast algav jõgi voolab suunaga põhja poole kuni Brissac-Quincé kommuunini, mis on tuntud tänu oma XVI sajandist pärinevale lossile. Seejärel pöördub jõgi loodesse kuni Mûrs-Erigné kommuunini ning voolab edasi Loire’i jõega paralleelselt kuni Angers’ linna kaguservani.

Mullad, mis on tekkinud kiltkivist või liivakast kiltkivist koosneval aluskihil Armorikaani mäemassiivis, mis moodustab laugjalt Loire’i jõe poole kalduva platoo, on valdavalt õhukesed, hea temperatuurirežiimiga; iseloomulik on väike veevaru. Geograafilise piirkonna lääneosas esineb kohati kihindeid, mis pärinevad happelistest (rüoliit) või leeliselistest (spiliit) tardkivimitest ja on tekitanud väga klibuse mulla. Geograafilise piirkonna põhjaosa kommuunid asuvad tahvelkiltkivi formatsioonidel. Kiltkivi on sajandite jooksul kasutatud majade seinte ja katuste ehitamiseks, põrandate ladumiseks ja isegi teatava sisseseade, nagu valamud, lauad ja trepid, valmistamiseks; selle materjali kasutamine annab tunnistust kõnealuse territooriumi eripäradest. Need tegurid on piirkonna maastikule väga iseloomulikud ja moodustavad osa viinamarjakasvatusala eripärastest tunnustest.

Geograafiline piirkond moodustab eraldatud väheste sademetega ala, millele on iseloomulik tuul nimega föön; kõrgemad Choletais’ ja Mauges’i mäestikud varjavad piirkonda ookeanilt pärineva niiskuse eest. Aastane sademehulk on suurusjärgus 585 millimeetrit, samas kui Choletais’ mäestikupiirkonnas võib see ulatuda ligi 800 millimeetrini. Seevastu Brissac-Quincé kommuunis mõõdetud sademehulk on Maine-et-Loire’i departemangu meteoroloogiajaama andmetel kõige madalam. Samuti võib täheldada sademete hulga erinevusi taimede kasvutsükli kestel, mis võib ülejäänud departemanguga võrreldes ulatuda kuni 100 millimeetrini. Aasta keskmine õhutemperatuur on küllaltki kõrge (ligikaudu 12 °C), mis on 1 °C võrra kõrgem kogu Maine-et-Loire’i departemangu keskmisest. Kohaliku piirkonna kliima on välja kujundanud ka lõunapiirkonnale iseloomuliku taimestiku, milles on esindatud ka iilekstamm ja piinia.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Mõningatel „Coteaux de l’Aubance’i“ veinipiirkonna kuulsatel istandustel on väga pikk ajalugu, mis ulatub XVI sajandisse. Veinipiirkonna identiteet kujunes välja XIX sajandi lõpul, pärast suurt viinapuutäide põhjustatud kriisi, mille tagajärjel hävis enam kui kolmveerand Angers’i piirkonna veiniistandustest. Layoni ümbruses asuvad viinamarjakasvatajad otsisid oma kasvatusaladest eraldiseisvaid uusi nakatumata alasid ja istutasid nendele traditsioonilist viinamarjasorti „Chenin B“. 1922. aastal märgiti veini nimetus „Coteaux de l’Aubance“ esmakordselt saagideklaratsioonile ning 1925. aastal asutati Coteaux de l’Aubance viinamarjakasvatajate ametiühing. Ühingu põhikirjas on sätestatud, et selle eesmärk on: „tutvustada kogu maailmale kohalikke hinnatud veine, mida samas kaugemal ei tunta“.

Angers’i linna lähedus mängib viinamarjaistanduste arengus olulist rolli, Aubance’i piirkond kujuneb varustusalaks kõikidele naabruses asuvate kommuunide jookide jaekaupmeestele, eeskätt kaubeldakse nende veinidega Mûrs-Erigné ja Saint-Mélaine-sur-Aubance’i kommuunides.

Kuigi ajaloo käigus valmistati küpsenud viinamarjadest kuivi või poolkuivi veine, võeti kiiresti üle Layoni piirkonna naabruses levinud tavad, mille kohaselt viinamarju koristati mitme koristusetapi käigus üleküpsenult ja saadi seega kontsentreeritud saak, millest valmistati magusat veini.

Kontrollitud päritolunimetus „Coteaux de l’Aubance“ kinnitati 18. veebruari 1950. aasta dekreediga kui valge vein, mis on valmistatud mitme koristusetapi käigus üleküpsena korjatud viinamarjadest. Viinamarjakasvatuspiirkond hõlmas 2009. aasta seisuga 200 hektarit.

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Tegemist on valge rahuliku veiniga, mis sisaldab kääritatavaid suhkruid.

Veini iseloomustab harmoonilisus. Lõhna puhul väljendub see harmoonia sageli valgete puuviljade ja tsitrustaimede lõhnanüanssides, millega segunevad õistaimede nüansid, mis vahelduvad üleküpsenud viljade ning kuivatatud või kuumtöödeldud puuviljade lõhnavarjunditega. Samasugune harmoonia valitseb ka maitseomadustes, kus esineb tasakaalustatult magusus, happesus ja struktuursus.

Veinide vananemine, mis võib kesta aastakümneid, toob välja veinide peenekoelisuse ja terviklikkuse.

3.   Põhjuslikud seosed

Põhjuslikud seosed

Sellised tegurid, nagu viinamarjaistanduste rajamine kasvatusaladele, kus maatükkide jaotus arvestab rangelt kohalikke tavasid ning kus on väikese sügavusega klibumuld, väga laugjate mäekülgedega pinnavormid ning kus lähedal asub Loire’i ja Aubance’i jõgi, mis soodustavad „väärishallituse“ väljakujunemist, loovad geograafilises piirkonnas soodsad tingimused üleküpsenud viinamarjade koristamiseks, mida iseloomustab looduslik suhkrusisaldus koos väärishallituse esinemisega või ilma selleta. Need tegurid selgitavad toote omadusi, mille saavutamiseks on veinitootjad suutnud oma tootmismeetodeid kohandada. Soovist tagada veini kvaliteet annab tunnistust asjaolu, et viinamarju koristatakse käsitsi järjestikuste eraldi koristusetappide kaupa.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistamine: traditsiooniline märge „Sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

KPN veini „Coteaux de l’Aubance“ märgistusele võib tootespetsifikaadis sätestatud tingimustel lisada traditsioonilise märke „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest). Märkega „sélection de grains nobles“ varustatud veinide märgistusel peab olema näidatud veini aastakäik.

Märgistamine: mittekohustuslik teave

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Vabatahtlikud märked kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguses ega laiuses) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed.

Märgistamine: geograafiline nimetus „Val de Loire“

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise nimetuse „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis selle geograafilise nimetuse kohta sätestatud eeskirjadele. Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavad tähed ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähtedest.

Märgistus: väiksema geograafilise üksuse nimi

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on kantud katastrisse ja märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud veinide valmistamise ja valmimise erandina, koosneb järgmistest Marne-et-Loire’i departemangu kommuunidest (vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele):

Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Chemellier’, Coutures’i, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i ja Saulgé-l’Hôpitali delegeeritud kommuunide territooriumid), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’ ja Valanjou’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Doué-en-Anjou (endine Brigné delegeeritud kommuuni territoorium), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trêves-Cunault’, Gennes’i, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Lys-Haut-Layon (endine Tigné delegeeritud kommuuni territoorium), Parnay, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Savennières, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briand’i ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endised Ambillou-Château’, Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay delegeeritud kommuunide territooriumid).

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1a1bfb71-a600-4f19-b01a-1149e052fe98

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---

| 10.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/15

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 44/07)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Coteaux de Saumur“

PDO-FR-A0179-AM01

Teate kuupäev: 13. november 2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline nimetus

Punktis II ja 1. peatüki punkti XII alapunkti 2 alapunktis b on pärast sõnu „geograafiline piirkond“ jäetud välja sõna „täiendav“.

Teatavates Val de Loire’i piirkonna tootespetsifikaatides on lubatud osutada suurele piirkonnale „Val de Loire“, mida kasutatakse geograafilise nimetuse eponüümina; sel juhul on tootespetsifikaadis sätestatud märgistust käsitlevad erieeskirjad. Teatud juhtudel kasutatakse täiendavaid geograafilisi nimetusi, millega osutatakse väiksematele geograafilistele üksustele ning mille puhul tootmistingimused on rangemalt piiritletud. Vaadeldaval juhul on sõna „täiendav“ jäetud välja segaduse vältimiseks.

Sellega seoses muudetakse lisatingimusi hõlmavat koonddokumendi punkti 9.

2.   Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda käsitlevat teksti on muudetud järgmiselt: „Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay; |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Brézé, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (endised Meigné ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montsoreau, Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Brézé, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (endised Meigné ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montsoreau, Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel. “

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles loetelus Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavate ametlike geograafiliste koodide kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et avalikkuse paremaks teavitamiseks on INAO veebisaidil tehtud kättesaadavaks geograafilist piirkonda hõlmavad kartograafilised dokumendid.

Sellega seoses muudetakse geograafilist piirkonda käsitlevat koonddokumendi punkti 6.

3.   Piiritletud kasvatusalade kogupindala

KPN „Coteaux de Saumur“ tootespetsifikaadi 1.°peatüki punkti IV alapunktis°2 lisatakse sõnade „5. september 2007“ järele sõnad „ja 19. jaanuar 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusalade kogupindala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise siht on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Vahetus läheduses asuv piirkond

1. peatüki punkti IV alapunktis 3 asendatakse kommuunide nimekiri järgmisega: „Artannes-sur-Thouet, Brossay, Doué-en-Anjou (endised Doué-la-Fontaine’i, Forges’i ja Montfort’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Montreuil-Bellay, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive“.

See võimaldab arvesse võtta pärast tootespetsifikaadi viimase versiooni vastuvõtmist toimunud kommuunide mitmesuguseid ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellega seoses muudetakse lisatingimusi käsitlevat koonddokumendi punkti 9.

5.   Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

1. peatüki punkti VI alapunkti 2 on lisatud järgmine säte: „Ridadevahelisel alal peab olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate; sellise taimkatte puudumise korral peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet, või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Biotõrjevahendite hulka kuuluvate herbitsiidide kasutamisel teatud kasvatusalal on muude tõrjevahendite kasutamine keelatud“.

Käesolev muudatusettepanek tuleneb ettevõtjate põllumajandusökoloogia tavade praegusest arengust kogu Angers’i viinamarjakasvatuspiirkonnas. See annab tunnistust keskkonnakaitsega seotud küsimuste suurenevast arvesse võtmisest tehniliste lahenduste kasutamisel. Toetades taimkatte olemasolu või mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamist, vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama tõhustada viinamarjaistanduste mullakaitset ja säilitada nende looduslikke omadusi (viljakus, bioloogiline mitmekesisus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedile ja autentsusele ning tugevdab veinipiirkonna mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Koristushooaja algus

1. peatüki punkti VI alapunktis 1 on lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel“ välja jäetud.

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole enam vajalik, kuna ettevõtjatel on nüüd mitu vahendit, mis võimaldavad neil täpsemalt hinnata viinamarjade küpsusastet. Kõikidel ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses teatavad seadmed ja varustus, mis võimaldab sõltuvalt tootmiseesmärkidest täpselt kindlaks määrata koristushooaja alustamise optimaalse kuupäeva iga kasvatusala jaoks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Veinikeldri mahutavus

1. peatüki punkti IX alapunkti 1 alapunkti c lause: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem põllumajandusliku majapidamise keskmisest saagikusest viimase viie aasta jooksul“ asendatakse järgmise lausega: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem viimase viie aasta jooksul valmistatud veini keskmisest kogusest“.

Kehtivas tootespetsifikaadis ei osutatud mitte kogusele (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st koristatud saagi mahule, mis on jagatud tootmispindalaga (väljendatuna hektoliitrites hektari kohta). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (minimaalne mahutavus peab alati olema 1,4 korda suurem kui põllumajanduslikus majapidamises eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Veinide ringlus

1. peatüki punkti IX alapunkti 5 alapunkt b, mis hõlmab veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seost on muudetud, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arvu (Maine-et-Loire’i departemangus 20 asemel 19).

Koonddokumendi seost hõlmavat punkti 8 on vastavalt muudetud.

10.   Üleminekumeetmed

1. peatüki punkti XI on lisatud järgmine: „Sätteid, mis hõlmavad kohustust tagada ridadevahelisel alal hooldatud looduslik või külvatud taimkate või selle taimkatte puudumisel ettevõtja kohustust teha vajalikud mullatööd või kasutada biotõrjevahendeid, et hooldada looduslikku taimkatet, ei kohaldata viinapuude kasvatusalade suhtes, mis on käesoleva tootespetsifikaadi kinnitamise ajal olemas ning milles viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või väiksem“.

Üleminekumeede võimaldab vältida selliste olemasolevate viinamarjaistanduste ebasoodsasse olukorda sattumist, kelle praegune korraldus ei ole kohandatud põllumajanduslikele keskkonnakaitsenõuetele. Tihedalt istutatud viinapuudega viinamarjaistandustes, kus viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või vähem, võib püsihaljastuse hooldamine või nõutavate pinnasetööde tegemine tuua kaasa tehnilisi probleeme (tööde mehhaniseerimine, varustus, töövahendid). Madalamates kohtades asuvates viinamarjaistandustes võib rohtumine suurendada ka kevadiste külmakahjustuste ohtu. Lisaks sellele tekitab taimkatte olemasolu seda suurema veevarustusega seotud konkurentsiolukorra viinapuudega, mida suurema istutustihedusega istandusega on tegemist. Seevastu viinapuuistandused, mis on rajatud pärast tootespetsifikaadi kinnitamist, peavad olema kooskõlas lisatud põllumajanduslike keskkonnakaitsenõuetega, sõltumata sellest, milline on nende istutustihedus ja viinapuude ridade vahekaugus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Märgistamiseeskirjad

Lisati punkt 1

| „1 | Üldsätted
  Veine, mille puhul käesoleva tootespetsifikaadi alusel taotletakse kontrollitud päritolunimetust „Coteaux de Saumur“ ja mida selle nimetuse all turustatakse, võib pärast saagi koristamist deklareerida, avalikkusele tutvustada, müügiks suunata, müügiks pakkuda ja müüa üksnes juhul, kui saagideklaratsioonidel, teatistel, prospektidel, märgistel, müügiarvetel ja mis tahes mahutitel on eespool osutatud nimetus“. |
| --- | --- |

„1

Üldsätted

Veine, mille puhul käesoleva tootespetsifikaadi alusel taotletakse kontrollitud päritolunimetust „Coteaux de Saumur“ ja mida selle nimetuse all turustatakse, võib pärast saagi koristamist deklareerida, avalikkusele tutvustada, müügiks suunata, müügiks pakkuda ja müüa üksnes juhul, kui saagideklaratsioonidel, teatistel, prospektidel, märgistel, müügiarvetel ja mis tahes mahutitel on eespool osutatud nimetus“.

Tegemist on eeskirjaga, mis oli eksikombel välja jäänud tootespetsifikaatidest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Registripidamine

2. peatüki punkti II alapunktis 3 asendatakse sõna „puissance“ (potentsiaalne) sõnaga „naturel“ (looduslik).

Selleks et ühtlustada tootespetsifikaat Anjou Saumuri piirkonna kõikides tootespetsifikatsioonides kasutatud sõnastusega, asendatakse väljendid „titre en puissance“ (potentsiaalne sisaldus) ja „degré“ (kraadi) väljendiga „titre alcoométrique volumique naturel“ (naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides). Need muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Registripidamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on hõlbustada kontrollikava koostamist ning nende registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Coteaux de Saumur

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

Tegemist on vaiksete valgete veinidega, mis pärinevad üleküpsenud viinamarjadest ja mille peamised analüütilised omadused on järgmised:

| — | minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 15 mahuprotsenti |
| --- | --- |

—

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 15 mahuprotsenti

| — | fermenteeritava suhkru (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist vähemalt 34 grammi |
| --- | --- |

—

fermenteeritava suhkru (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist vähemalt 34 grammi

| — | üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele. |
| --- | --- |

—

üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) on 10 % ning vähemalt 11 % veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on alla 18 %.

Veine iseloomustab peenekoelisus, nende lõhnas ja maitses on tunda valgete õistaimede ja värskete või kuumtöödeldud puuviljade nüansse. Nad väljendavad Loire’i piirkonna maastiku õrnust. Veinide maitse on keeruline kombinatsioon värskusest ja rahulikkusest, samas iseloomustab seda teatud elavus ning elegantsi ja terviklikkuse segu. Selline tasakaalustatud struktuur tagab veinide omaduse väga hästi vananeda, sageli ilmnevad selle käigus vaha ning mee lõhna- ja maitsenüansid.

| ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 25 |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

25

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Veini rikastamise toimingud ei ole lubatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Veinid peavad vananema vähemalt koristamise aastale järgneva aasta 15. veebruarini.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Istutustihedus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei või olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui 1 m.

Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid üle 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud tootespetsifikaadis sätestatud eeskirju, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Neil kasvatusaladel ei või ridade vahe olla suurem kui 3 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui 1 m.

Viinapuude lõikamine ja toestamine

Viljelustavad

Viinapuud tuleb lõigata hiljemalt 30. aprillil, kasutades kombineeritud lõikamist ja jättes tüve kohta kuni 12 punga. Taime kasvuetapil, mis vastab 11 või 12 lehele, võib sama aasta viljavõrseid tüve kohta olla kuni 10.

Toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist.

Viinamarjade kasvatusalade puhul, mille istutustihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, kehtivad täiendavalt järgmised toestamiseeskirjad: toestusvaiade maapealse osa kõrgus peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestusvõrestikul on neli toestustraatide rida; ülemise toestustraadi kaugus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud

Viljelustavad

Veini valmistatakse üleküpsenud viinamarjadest. Viinamarjade koristamine toimub käsitsi ja mitmes järjestikuses etapis.

b.   Maksimaalne saagikus

40 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay; |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Brézé, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (endised Meigné ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montsoreau, Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Brézé, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (endised Meigné ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montsoreau, Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

Chenin B

8.   Seos(t)e kirjeldus

1.   Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetuse „Saumur“ geograafilise piirkonna pinnavormi moodustavad lubjakivised nõlvad. 2018. aastal hõlmas see Maine-et-Loire’i departemangu asuva 19 kommuuni, Deux-Sèvres’i departemangu 2 kommuni ja Vienne’i departemangu 9 kommuuni territooriumi. Geograafilist piirkonda piirab põhja poolt Loire’i jõgi, piirkonda läbivad põhja-lõuna suunas Thouet’ jõe ja selle lisajõe Dive’i orud. Selline jõgedevõrgustik jagab maastiku järjestikusteks mäenõlvakuteks, mille avatus päikesevalgusele on erinev ja mille kõrgus jääb vahemikku 40–110 meetrit.

Maastikku kujundavad viinamarjakasvatused, mis kasutavad parimaid päikesele avatud kohti, küngaste tippudes kasvavad segametsad, kus on ülekaalus tammed ja kastanipuud. Viinamarja kasvatusalade keskel võib näha hoonete jaoks kivide võtmisest tekkinud suurte tühemike õhutusšahte, neid maa-aluseid rajatisi kasutatakse tänapäeval šampinjonide kasvatamiseks. Maastikku iseloomustab tasakaal viinamarjaistanduste ja ehitiste vahel, viinamarjakasvatajate külad sobituvad kodanikumajadega, mis on eraldatud piirdeaedadega, mille fassaade kaunistavad skulptuurid ning mille värvus on Anjou piirkonnale iseloomulikult silmipimestavalt valge; piirkonna omapärale toetudes asutati siin piirkondlik rahvuspark ning piirkond lisati UNESCO maailma kultuuripärandi hulka.

Viinamarja kasvatamiseks kasutatavate alade mullastik paikneb Turoni lademe erinevatel formatsioonidel: tegemist on sügavamate või õhemate huumus-karbonaatmuldade ja lubjakivi sisaldavate pruunmuldadega, mis on kohati künkatippudel kaetud hilisematest ladejärkudest, näiteks senoonist või eotseenist pärineva liiva ja saviga. Tegemist on hea soojusrežiimiga ja mõõduka veesisaldusega muldadega, milles ei esine liigniiskust.

Saumuri kliima on ookeaniline. Viinamarjakasvatuspiirkonnast lääne poole jäävates Mauges’i mäemassiivides mõjutab seda ookeanilist kliimat fööniefekt. Keskmine aastane sademehulk on niiskete tuulte eest varjatud aladel 600 mm, Mauges’i küngastel võib keskmine sademehulk ulatuda enam kui 800 millimeetrini aastas. Selline sademehulga erinevus on eriti tuntav viinapuu kasvutsükli ajal, eeskätt alates juunist kuni koristusperioodi lõpuni. Oluline mõju on ka asjaolul, et Loire’i jõgi koos lisajõgedega soodustab viinamarjakoristuse perioodil hommikuse udu teket. Geograafilise piirkonna lõunaosas asuv „Seuil du Poitou“ ala lisab teatavaid lõunapoolsele kliimale iseloomulikke nüansse, millest on tingitud sellise taimestiku esinemine, mis võib Loire’i jõe neil kallastel olla üllatav (iilekstammed, õlipuud, mandlipuud...). Aasta keskmine õhutemperatuur on küllaltki kõrge (ligikaudu 12 °C).

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjade kasvatamisest Saumuri piirkonnas on andmeid juba alates IX sajandist, kuid see valdkond hakkas kiiresti arenema XVI sajandil seoses Hollandi kaupmeeste saabumisega, kes oskasid hinnata võimalust transportida veini mere kaudu ning levitasid viinamarjasordi ‛Chenin B’ tuntust väljapoole piirkonda. Sellest ajast alates on võimalik nende veinide mitmesuguseid omadusi põhjendada viinamarjade viljelustavadega: nn mereveinide (välismaale müüdava veini) tootmiseks kasutatavate viinamarjade puhul lõigati viinapuud lühikeseks, seda erinevalt „Pariisile määratud veinide“ valmistamiseks mõeldud viinapuudest. Kõnealune viinamarjasort tundub pärinevat sellest viinamarjakasvatuspiirkonnast. Tegemist on vastupidava sordiga ja selle pakutavad võimalused on pinnasest tingitult väga erinevad.

Veinitootjad mõistsid kiiresti, kui huvipakkuv võib olla seda sorti koristada väga küpsena, kasutades erilisi koristusmeetodeid. Krahv Odart märgib oma 1845. aastal ilmunud teoses „Traité des cépages“ (Traktaat viinamarjasortidest): „Sellele tuleb lisada tingimus, et seda koristatakse üksnes üleküpsenult, sellisena, nagu viinamari on kõigi pühakute päeval, kui vihmadest õrnaks muutunud marja kest hakkab maha kooruma“. Seega on üleküpsemine selle viinamarjasordi koristamisel oluline tegur. Jullien täpsustab 1816. aastal ilmunud teoses „Topographie de tous les vignobles connus“ (Kõikide tuntud viinamarjapiirkondade topograafia): „Heades viinamarjaistandustes toimub koristamine mitmes järgus – kahest esimesest koristusetapist pärinevad küpsemad veinid, neist viinamarjadest tehakse veini, mida saadetakse välisriikidesse, kolmandas etapis koristatud viinamarjadest valmistatakse veini enda tarbeks...“

Kuigi nimetus „Coteaux de Saumur“ pärineb keskajast, tähistas see algselt geograafilist ala, mis hõlmas Loire’i kallastel asuvaid kommuune, alates Saumurist (mis liideti Dampierre’iga) kuni Montsoreau’ni. Thouet’ jõe paremal kaldal asuvad kommuunid liideti piirkonnaga hiljem. 1865. aastal kirjutas P-A Millet de la Turtaudière teoses pealkirjaga „Indicateur de Maine-et-Loire“ (Maine-et-Loire’i juht): „Coteaux de Saumur’i valgete veinide valmistamiseks kasutatavaid viinamarju koristatakse eeskätt Dampierre’i, Souzay, Parnay, Turquant’i ja Montsoreau kommuunides. Kuid kuna valgetel veinidel, mida valmistatakse Chacés, Varrains’is, Brézés et Saint Cyris, on samasugused tunnustatud omadused nagu nendel veinidel, tuleks need kõik liita sama kategooria alla“. See ettekuulutus sai teoks kontrollitud päritolunimetuse „Coteaux de Saumur“ tunnustamise dekreedis esitatud geograafilise piirkonna määratlemisega.

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Veine „Coteaux de Saumur“ iseloomustab peenekoelisus, nende lõhnas ja maitses on tunda valgete õistaimede ja värskete või kuumtöödeldud puuviljade nüansse. Nad väljendavad Loire’i piirkonna maastiku õrnust. Veinide maitse on keeruline kombinatsioon värskusest ja rahulikkusest, samas iseloomustab seda teatud elavus ning elegantsi ja terviklikkuse segu. Selline tasakaalustatud struktuur on seotud veinide omadusega väga hästi vananeda, sageli ilmnevad selle käigus vaha ning mee lõhna- ja maitsenüansid.

3.   Põhjuslikud seosed

Suhteliselt sooja ja kuiva kliima ning hea läbilaskevõimega ja ühtlast, kuid mitte ülemäärast veevaru pakkuva lubjakivi- ja kriidirikka pinnase kombinatsioon on võimaldanud kohalikku viinamarjasorti ‛Chenin B’ istutada päikesele kõige soodsamalt avatud mäekülgedele. Selline topograafia, mis on kontrollitud päritolunimetusega veinide „Coteaux de Saumur“ tootmisel oluline tegur, tagab viinamarjade hea õhutuse ning soodustab marjade kontsentratsiooni viinapuu küljes ning väärishallituse väljakujunemist. Oluline mõju on ka asjaolul, et Loire’i jõgi koos lisajõgedega soodustab viinamarjakoristuse perioodil hommikuse udu teket, mis on oluline hallitusseene botrytis cinerea arenemiseks.

Viinamarjakasvatajad mõistsid kiiresti viinamarjasordi ‛Chenin B’ arendamise olulisust. 1876. aastal kirjutas J. Guyot oma tutvustuses „Viticulture de la France“ (Prantsusmaa viinamarjakasvatus) selle Saumuri piirkonna viinamarjasordi kohta: „Siin ei saa viinapuu lõikamise mõju veini kvaliteedile üle hinnata, samas tuleb tunnistada, et head viinapuud ei ole saadud mitte üksnes lõikamise tulemusel, vaid see on tingitud ka mullastikust ja asukohast...“.

Vastavalt tavadele hõlmab piiritletud kasvatusalade piirkond ainult mäekülgedel asuvaid kasvatusalasid. Sellised tingimused tagavad viinapuu optimaalse kasvatamise, toodangu mahu ja võimaluste haldamise, millega on seotud viinapuude madala saagikuse hoidmine asjakohase lõikamise abil. Traditsioonilise meetodi kohaselt koristatakse viinamarjad käsitsi, mitme järjestikuse koristamisetapi abil üleküpsenud staadiumis, mis tagab väärishallituse väljakujunemise ja viinamarjade loodusliku kontsentratsiooni juba viinapuu küljes.

Mitu kirjalikku allikat annavad tunnistust Saumuri veinide tuntusest. 1529. aastal kirjeldab Bourdigné viinamarjakasvatuspiirkonda kui Noa meistritööd. Samuti toob ta välja Normandia ja Bretagne’i elanike kiindumuse nende veinide vastu. 1618. aastal ei märkis Jean Hiret, et need veinid kuuluvad parimate Prantsusmaa valgete veinide hulka. Samal ajal kui poeedid kiidavad Saumuri veine, on Kapetingide dünastia kuningad (eeskätt Louis IX Püha) ja Plantagenet’ dünastia selle veini suured metseenid. Henri II ja Akvitaania Eleanori valitsusaja õitseng võimaldas neil veinidel jõuda kõige suursugusematele laudadele. Jullien märgib 1816. aastal ilmunud teoses „Topographie de tous les vignobles connus“ (Kõikide tuntud viinamarjakasvatuspiirkondade topograafia), et Saumuri veinid kuuluvad esmaklassiliste veinide hulka ja kirjutab: „Saumuri päikesele avatud mäeküljed võimaldavad toota vürtsikaid valgeid veine, mis on kanged ja taluvad hästi meretransporti, veinid on peenekoelised ja hea maitsega“. Samuti kirjutab ta: „Veini saatmine Maine’i ja Normandia suunas toimub osaliselt mööda Mayenne’i jõge, Pariisi ja Orléans’i saadetakse veinid ülesvoolu mööda Loire’i jõge, välismaale saadetavad veinid veetakse Loire’i jõge mööda kuni Nantes’ini, sealt aga merd mööda sihtpunkti“.

Saumuri viinamarjakasvatuspiirkonnas, mis on oluliselt seotud jõetranspordiga, toodetakse eripäraseid ja kvaliteetseid veine. Eesmärki saavutada veini kõrge kvaliteet on kirjeldatud mitmes kirjalikus allikas, teiste hulgas kirjutavad sellest krahv Odart 1845. aastal oma teoses „Traité des cépages“ (Traktaat viinamarjasortide kohta) ja Victor Rendu 1857. aastal teoses „Ampélographie Française“ (Prantsusmaa viinamarjakasvatus), kes toovad välja viinamarjasordi ‛Chenin B’ hilise koristuse ja järjestikused koristusetapid, mis on Loire’i jõe kallaste heade valgete veinide kõrge maine alus. 2010. aastal on vein „Coteaux de Saumur“ endiselt laialdaselt tuntud. Tegemist on haruldase ja kalli tootega, seda müüakse peaasjalikult otsemüügi korras teatud asjatundlikele tarbijatele, kes oskavad sellest veinist lugu pidada.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud veinide valmistamise ja valmimise erandina, koosneb järgmistest Maine-et-Loire’i departemangu kommuunidest vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele: Artannes-sur-Thouet, Brossay, Doué-en-Anjou (endised Doué-la-Fontaine’i, Forges’i ja Montfort’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Montreuil-Bellay, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

| — | kõik vabatahtlikud märked kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kaitstud päritolunimetuse nime moodustavad tähed; |
| --- | --- |

—

kõik vabatahtlikud märked kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kaitstud päritolunimetuse nime moodustavad tähed;

| — | kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise nime „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis selle geograafilise nimetuse kohta sätestatud eeskirjadele. Geograafilise nime „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, mis moodustavad kaitstud päritolunimetuse nime; |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise nime „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis selle geograafilise nimetuse kohta sätestatud eeskirjadele. Geograafilise nime „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, mis moodustavad kaitstud päritolunimetuse nime;

| — | kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on: |
| --- | --- |

—

kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

| — | kantud katastrisse, |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse,

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähemärkidega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c4b2e678-3a96-45e9-8ed0-5fe4f53729b3

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 10.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/23

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 44/08)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Savennières Roche aux Moines“

PDO-FR-A0982-AM01

Teate kuupäev: 14. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

I peatüki IV punkti alapunktis 1 asendatakse lause „Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Maine-et-Loire’i departemangu järgmise kommuuni territooriumil:“ järgmisega: „Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmise Maine-et-Loire’i kuuluva kommuuni territooriumi:“. Samuti lisatakse järgmine lause: „Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.“.

Geograafilist piirkonda käsitleva punkti väljapakutud sõnastuse eesmärk on väljendust lihtsustada ning sellega kõrvaldatakse etappide määratlusega (pressimine, valmistamine, kääritamine) seotud ebaselgused.

Redaktsiooniline muudatus: uues haldusüksuste loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi heakskiitmist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondades tehtud muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Lõpuks viidatakse sellele, et geograafilist piirkonda kujutavad kartograafilised dokumendid on avalikkuse tõhusamaks teavitamiseks kättesaadavad riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebilehel.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2.   Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV punkti alapunktis 3 asendatakse kommuunide loetelu järgmise loeteluga:

Beaulieu-sur-Layon, Chaudefonds-sur-Layon, Rochefort-sur-Loire, Val-du-Layon (delegeeritud kommuuni Saint-Aubin-de-Luigné endine territoorium)

See võimaldab võtta arvesse pärast viimase tootespetsifikaadi versiooni koostamist aset leidnud erinevaid kommuunide ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

3.   Saagikoristuse algus

I peatüki VII punkti alapunkti 1 alapunktist a on välja jäetud järgmine lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel.“

Koristushooaja alguskuupäeva kindlaksmääramine ei ole tänapäeval enam vajalik, sest ettevõtjatel on nüüd olemas suur hulk vahendeid, mis võimaldavad viinamarjade küpsust väga täpselt hinnata. Igal ettevõtjal on mitmeid individuaalseid ja kollektiivselt kasutatavaid seadmeid ja varustust, mis võimaldavad igal maatükil saagikoristuse alustamiseks optimaalse kuupäeva tootmiseesmärkidest sõltuvalt täpselt määrata.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Veinikeldri mahutavus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 punktis e asendatakse lause: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtte keskmine saagikus viimase viie aasta jooksul.“ järgmise lausega: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui viimase viie aasta keskmine toodetud veinikogus.“

Tootespetsifikaadis ei viidata mitte mahule (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st tootmispindalaga jagatud koristatud saagi mahule (väljendatuna hektoliitrites hektari kohta (hl/ha)). Kavandatud muudatus võimaldab parandada suurustega seotud ebajärjepidevuse ilma sisuliste muudatusteta (miinimumkogus on endiselt 1,4 korda suurem kui eelmistel veiniaastatel ettevõttes toodetud keskmine veinikogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Fraasi „Société Agricole et Industrielle d’Angers“ lisatakse sõna „Agricole“, sest ajakirja nimi polnud täielik. Väljapakutud muudatus võimaldab selle puuduse kõrvaldada.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 8, milles käsitletakse seoseid.

6.   Andmete säilitamine

II peatüki II punkti alapunktis 3 asendatakse sõna „võimalik“ sõnaga „naturaalne“.

Saavutamaks kooskõla kõigi Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kasutatud sõnastuste vahel, asendatakse sõnad „naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides“ sõnadega „võimalik alkoholisisaldus“ või „alkoholisisaldus kraadides“. Nimetatud muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Andmete säilitamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on lihtsustada registrite inspekteerimiskava koostamist ja registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et viia omavahel kooskõlla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatide peamiste kontrollitavate punktide sõnastus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Savennières Roche aux Moines

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veinid on valged kuivad, poolmagusad või magusad gaseerimata veinid, mille peamised analüütilised omadused on järgmised: – kuivade veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12,5 % mahuprotsenti; – ülejäänud veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 15,5 % mahuprotsenti; – kuivade veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus on pärast kääritamist kuni 4 grammi liitri kohta. Poolmagusate veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus on pärast kääritamist 30 grammi liitri kohta või rohkem. – lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud ühenduse õigusaktidega. Veinid on valged ja enamasti kuivad. Nende kahvatukollane või mõnikord roheliste nüanssidega kuldne värvus on erakordselt elegantne. Nende lõhnabukett on peen ja rafineeritud ning selles kombineeruvad lillelõhnad tihti puuviljalisemate nootidega, mida tõstab esile mineraalne nüanss. Suus on vein küps ja pehme ning selle tipunoodid on erksad, mis ei lase veinil kunagi raskeks muutuda. Kui aasta muudab väärishallituse tekke võimalikuks, annab see veinitootjatele võimaluse toota fermenteeritavaid suhkruid sisaldavaid säilitamiseks mõeldud veine, mille bukett muutub aja jooksul tänu Botrytis cinerea arenemisele eriliseks ja mitmekülgseks.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,5

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Pressi pannakse terved viinamarjad.

Automaatsete pressimismasinate kasutamine on keelatud.

Veini rikastamine ei ole lubatud. Keelatud on igasugune viinamarjade ja veini termiline töötlemine, mis viib nende temperatuuri alla –5 °C või üle 40 °C. Veinide osaline alkoholitustamine on keelatud. Puutükkide kasutamine on keelatud. Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Veini kääritatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. juunini.

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui kaks meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri. Viinapuid lõigatakse hiljemalt 30. aprillil; – kas erinevatesse mõõtudesse nii, et igal viinapuul on maksimaalselt 10 punga; – või Royat’ lõikamismeetodiga nii, et igal viinapuul on maksimaalselt 12 punga. Fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte, on ühel viinapuul kuni kaheksa vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Toestatud taimede kõrgus on vähemalt 0,6 korda sama suur kui ridade vaheline kaugus, toestatud taimede kõrgust mõõdetakse alates lehtede alumisest piirist (maapinnast vähemalt 0,40 meetri kõrgusel) kuni nende ülemise lõikeääreni (toestuse ülemisest nöörist vähemalt 0,20 meetri kõrgusel).

Kastmine on keelatud.

Viinamarjad korjatakse käsitsi ning igalt viinapuult valitakse vähemalt kaks kobarat. Viinamarjakoristusmasina kasutamine on keelatud.

Kruvikonveieriga haagiste kasutamine on keelatud.

b.   Maksimaalne saagikus

Kuivad veinid

35 hektoliitrit hektari kohta

Poolmagusad ja magusad veinid

30 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmise Maine-et-Loire’i kuuluva kommuuni territooriumi: Savennières.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

’Chenin B’

8.   Seos(t)e kirjeldus

1.   Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Roche aux Moines on piirkond, mis on kuulus kontrollitud päritolunimetuse Savennières tõttu. Roche aux Moines asub Angersist tosina kilomeetri kaugusel ning seda piirkonda on alati peetud üheks nimetatud kontrollitud päritolunimetuse lipulaevaks. Mäenõlv on Armorica aluskorra tõeliselt kivine kaljueend, kust avaneb vaade Loire’ile. Selle idaküljel asub Coulée de Serranti piirkond ning läänes Les Forgesi org, mis eraldab piirkonda Moulin du Gué nõlvast. Piirkonna pindala on ligikaudu 35 hektarit. Mäenõlva kõrgema osa lõunasuunaline külg on lauge. Kallak muutub järsemaks mäenõva alumises osas ja selle lääneosas Moulin du Gué juures.

Geoloogilised formatsioonid kuuluvad Armorica massiivi. Mullad on tekkinud peamiselt ülemordoviitsiumi kuni alamdevoni ajajärgust pärinevatest kildakihtidest ning kilt- ja liivakivist. Kohati esineb vulkaanilisi sooni, mille algselt happeline materjal on tekitanud rüoliite. Mäenõlva ühe harja pinnal on silmatorkavalt näha seda kõva kivimit, mille järgi piirkond oma nime sai. Mõningate platoo jalamil asuvate maatükkide pinnas on vähesel määral kvarternaarse tuiskliivaga kaetud. Mäenõlvadel on aluskivim enamasti maapinnale väga lähedal. Pinnas ei ole enamasti väga sügav, see on üldiselt väheviljakas ja väga kivine. Pinnasel on märkimisväärne veeläbilaskevõime ning selle veevarud on väikesed.

Roche aux Moines kliima on kooskõlas Anjou viinamarjaistanduste merelise kliimaga. Läänes asuvad Maugesi mäemassiivid lisavad merelisele kliimale fööni tuulte mõju. Aastane keskmine sademete hulk on 600 millimeetrit ja on iseloomulik niiskete tuulte eest kaitstud piirkonnale samas, kui Maugesi mägedes on aastane keskmine sademete hulk enam kui 800 millimeetrit. Sademehulkade vaheline erinevus on veelgi suurem viinamarjade kasvuperioodil, eelkõige alates juunist kuni saagikoristuseni. Aasta keskmine õhutemperatuur on suhteliselt kõrge (umbes 12 °C). Need omadused tugevnevad veelgi mesoklimaatilisel tasandil. Järsud lõunasuunalised nõlvad optimeerivad päikesepaiste hulka, piiravad õhuniiskust ning tagavad maatükkidel hea õhuliikumise.

Loire’i jõgi reguleerib lähedalasuval nõlval valdavalt esinevate tuulte abiga temperatuuri, hoides nii öised temperatuurid kõrgena. Jõel on samuti oluline roll, kuna see soodustab saagikoristuse ajal hommikuse udu teket, mis on vajalik Botrytis cinerea väljaarenemiseks.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Nimetus „Roche in Moins“ pärineb XII sajandist ning seda on sellest ajast alates pidevalt kasutatud. Nimetus tekkis, kui Chevalier Buhardi ala anti umbes 1130 aastal Angersi Saint-Nicolas’ kloostri munkadele, kes sinna viinapuud istutasid. Esimene Bouvines’ lahing toimus selles piirkonnas 2. juulil 1214. Louis VIII väed saavutasid võidu inglise rüütlite vastu, keda aeglustasid sinna suurel hulgal istutatud viinapuud. Nimetuse „Roche aux Moines“ mäenõlv jäi kloostri valdusse ning veinikultuur arenes seal vastavalt usumeeste vajadustele kuni revolutsioonini. Seejärel võtsid selle maineka piirkonna üle omanikud, kes olid huvitatud kvaliteetveinide valmistamisest.

Viinamarjaistanduste elule jättis tugeva jälje Pierre Guillory (1796–1878), kes otsis pidevalt uusi arenguvõimalusi. Ta aitas kaasa nimetuse „Roche aux Moines“ maine tekkele, sest oli uute tehnikate suhtes tundlik ja soovis oma tulemusi jagada. Ta lõi mäenõlval koopia terassidest, mida tal oli olnud võimalik Genfi järve kaldal uurida. Samuti eksperimenteeris ta traattoestuse ja kiltkivist vaiadega, muutes nii paremaks viinamarjasordi ’Chenin B’ kobarate õhutuse. Samuti töötas ta väävli kasutamise ja varajase tagasilõikamise metoodika kallal. Teised veinitootjad võtsid tema saagikoristus- ja pressimistehnikaid käsitlevate uuringute tulemused kiiresti üle. Muu hulgas kirjutas ta 1861. aastal ajakirjas „Bulletin de la Société Agricole et Industrielle d’Angers“ järgmist: „Kui mõned üksikud erandid välja arvata, toimub viinamarjade koristamine üldiselt oktoobris, kui on kindlaks tehtud, et viinamarjad on võimalikult küpsed ja vähemalt veerand neist on mädaplekkidega kaetud. “ Need sõnad kinnitavad muuhulgas krahv Odarti sõnu, kes märkis 1845. aastal oma teoses „Viinamarjasortide uurimus“ („Traité de cépages“) järgmist: „Samuti tuleb sinna lisada tingimus, et saagikoristus peab toimuma siis, kui viljad on üleküpsed, näiteks nii nagu need on pühakutepäeval, kui vihmast pehmeks muutunud nahk tükkidena ära pudeneb.“ Tootjad said siin väga kiiresti aru, et seda viinamarjasorti tasuks koristada üleküpsena, pöörates igale kobarale eraldi tähelepanu.

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Veinid on valged ja enamasti kuivad.

Nende kahvatukollane või mõnikord roheliste nüanssidega kuldne värvus on erakordselt elegantne. Nende lõhnabukett on peen ja rafineeritud ning selles kombineeruvad lillelõhnad tihti puuviljalisemate nootidega, mida tõstab esile mineraalne nüanss. Suus on vein küps ja pehme ning selle tipunoodid on erksad, mis ei lase veinil kunagi raskeks muutuda.

Kui aasta muudab väärishallituse tekke võimalikuks, annab see veinitootjatele võimaluse toota fermenteeritavaid suhkruid sisaldavaid säilitamiseks mõeldud veine, mille bukett muutub aja jooksul tänu Botrytis cinerea arenemisele eriliseks ja mitmekülgseks.

3.   Põhjuslikud seosed

Loire’i jõe kohal asuva järsu skeletilaadse kivise pinnasega mäenõlva ainulaadseid omadusi ei suudaks miski paremini hinnata kui viinapuud. Viinamarjasordi ’Chenin B’ jaoks on see mäenõlv eelistatud kasvupaik, eeldusel et inimesed viinapuude eest hästi hoolt kannavad (madalaks kärbitud, kindel saagikus 30 hektoliitrit hektari kohta, põhjalik saagikoristus, kuna kobaraid valitakse hoolikalt). Õhukese pinnasega seotud topograafia tõttu tuleb maatükke mehhaaniliselt hooldada või need taimedega katta ning õppida valdama viinamarjakaitsevahendite koguseid, mis võivad aluspinnases elu hävitada ja ohustada maatükkidel viinamarjade kasvatamist.

Kasutatavad tavad, eelkõige saagikoristus, näitavad tootjate omandatud kogemusi. Mulla potentsiaalile vastava saagikuse määramine ja igasuguste rikastamistavade kõrvalejätmine näitavad tugeva identiteedi loomise soovi. Selle peene valge veini originaalsuse säilitamiseks on vaja olla äärmiselt range nii pressimismeetodites, et säilitada tooraine kõik kvaliteediomadused, kui ka traditsioonilises kääritamisprotsessis, et tagada toote lõplik kvaliteet.

Pierre Bréjoux kirjutas 1956. aastal oma raamatus „Loire’i veinid“ („Les Vins de Loire“) Roche aux Moinesi veinide kohta järgmist: „Need on Loire’i piirkonna kõrged isandad ja isegi üks Prantsuse veinitootmise rikkalikkuse pärle. Tootjad, kes on teadlikud oma kohustusest tagada kontrollitud päritolunimetuse „Savennières Roche aux Moines“ kvaliteet ja kuulsus ning seda säilitada, mitmekordistavad ühiselt oma jõupingutusi, et muuta see vein üheks Prantsuse veinitoodangu juveeliks.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses veini pressimise, valmistamise ja kääritamisega, koosneb 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmistest Maine-et-Loire’i departemangu kommuunidest: Beaulieu-sur-Layon, Chaudefonds-sur-Layon, Rochefort-sur-Loire, Val-du-Layon (delegeeritud kommuuni Saint-Aubin-de-Luigné endine territoorium)

Märgistus

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (ei kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. Geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Veinide korral, mille fermenteeritavate suhkrute sisaldus on vähemalt 30 grammi liitri kohta, tuleb nende äridokumentidele, saatedokumentidele ning etiketile lisada märge „poolmagus“ või „magus“ vastavalt veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldusele, nagu on sätestatud liidu eeskirjades. Need märked peavad jääma etiketil kontrollitud päritolunimetusega ühele vaateväljale.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-24d5c8a6-052c-4f0b-83a4-14034aaad14c

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 10.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/29

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 44/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Anjou Villages“

Viitenumber PDO-FR-A0493-AM01

Teate kuupäev: 14. november 2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda käsitlevat teksti on muudetud järgmiselt: „Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Bouillé-Loretz, Val en Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay’ delegeeritud kommuunide territooriumid); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Bouillé-Loretz, Val en Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay’ delegeeritud kommuunide territooriumid);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye-d’Anjou’, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endine Blaison-Gohier’ delegeeritud kommuuni territoorium), Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (endised Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i ja Coutures’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’ La Jumellière’i ja Valanjou’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Cléré-sur-Layon, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandes’i delegeeritud kommuuni territoorium), Lys-Haut-Layon (endised La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné ja Trémont’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i ja La Pommeraye’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Savennières, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briand’i ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endine Ambillou-Château’ delegeeritud kommuuni territoorium), Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye-d’Anjou’, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endine Blaison-Gohier’ delegeeritud kommuuni territoorium), Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (endised Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i ja Coutures’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’ La Jumellière’i ja Valanjou’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Cléré-sur-Layon, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandes’i delegeeritud kommuuni territoorium), Lys-Haut-Layon (endised La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné ja Trémont’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i ja La Pommeraye’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Savennières, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briand’i ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endine Ambillou-Château’ delegeeritud kommuuni territoorium), Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid).

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.“

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles loetelus Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavate ametlike geograafiliste koodide kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et avalikkuse paremaks teavitamiseks on INAO veebisaidil tehtud kättesaadavaks geograafilist piirkonda hõlmavad kartograafilised dokumendid.

Sellega seoses muudetakse koonddokumendi punkti°6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2.   Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Tootespetsifikaadi 1.°peatüki punkti IV alapunktis°2 lisatakse sõnade „5.°september 2007“ järele sõnad „ja 19.°jaanuar 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Vahetus läheduses asuv piirkond

1. peatüki punkti IV alapunktis 3 asendatakse kommuunide nimekiri järgmisega:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay; |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay;

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium); |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Blaison-Saint-Sulpice (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Chemellier’, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i, Saulgé-l’Hôpitali ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné ja Montfort’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trêves-Cunault’, Gennes’i, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavant’i ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florent’i, Le Marillais’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i jat Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemont’i, Liré, Saint-Laurent-des-Autels’i ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saint-Sigismond, Saumur, Soucelles, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Tuffalun (endised Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeritud kommuunide territooriumid),Turquant, Les Ulmes, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (endised Pellouailles-les-Vignes’i ja Saint-Sylvain-d’Anjou’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Blaison-Saint-Sulpice (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Chemellier’, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i, Saulgé-l’Hôpitali ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné ja Montfort’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trêves-Cunault’, Gennes’i, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavant’i ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florent’i, Le Marillais’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i jat Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemont’i, Liré, Saint-Laurent-des-Autels’i ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saint-Sigismond, Saumur, Soucelles, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Tuffalun (endised Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeritud kommuunide territooriumid),Turquant, Les Ulmes, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (endised Pellouailles-les-Vignes’i ja Saint-Sylvain-d’Anjou’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Villevêque;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

See võimaldab arvesse võtta pärast tootespetsifikaadi viimase versiooni vastuvõtmist toimunud kommuunide mitmesuguseid ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellega seoses muudetakse lisatingimusi käsitlevat koonddokumendi punkti 9.

4.   Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

1. peatüki punkti VI alapunkti 2 on lisatud järgmine säte: „Ridadevahelisel alal peab olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate; sellise taimkatte puudumisel peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet, või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Biotõrjevahendite hulka kuuluvate herbitsiidide kasutamisel teatud kasvatusalal on muude tõrjevahendite kasutamine keelatud.“

Käesolev muudatusettepanek tuleneb ettevõtjate põllumajandusökoloogia tavade praegusest arengust kogu Angers’i viinamarjakasvatuspiirkonnas. See annab tunnistust keskkonnakaitsega seotud küsimuste suurenevast arvesse võtmisest tehniliste lahenduste kasutamisel. Toetades taimkatte olemasolu või mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamist, vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama tõhustada viinamarjaistanduste mullakaitset ja säilitada nende looduslikke omadusi (viljakus, bioloogiline mitmekesisus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedile ja autentsusele ning tugevdab veinipiirkonna mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Koristushooaja algus

1. peatüki punkti VII alapunktis 1 on lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel“ välja jäetud.

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole enam vajalik, kuna ettevõtjatel on nüüd mitu vahendit, mis võimaldavad neil täpsemalt hinnata viinamarjade küpsusastet. Kõikidel ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses teatavad seadmed ja varustus, mis võimaldab sõltuvalt tootmiseesmärkidest täpselt kindlaks määrata koristushooaja alustamise optimaalse kuupäeva iga kasvatusala jaoks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Suhkrusisaldus

1. peatüki punkti IX alapunkti 1 alapunkti b on lisatud pärast sõnu „glükoos ja fruktoos“ järgmised sõnad „veinide puhul, pärast kääritamist“.

Selle muudatuse eesmärk on vältida segiajamist suhkrusisaldusega enne kääritamist, oluline on rõhutada, et seda suhkrusisaldust tuleb kontrollida pärast kääritamist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Veinikeldri mahutavus

1. peatüki punkti IX alapunkti 1 alapunkti d lause: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem põllumajanduslikku majapidamise keskmisest saagikusest viimase viie aasta jooksul“ asendatakse järgmise lausega: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem viimase viie aasta jooksul valmistatud veini keskmisest kogusest. “

Kehtivas tootespetsifikaadis ei osutatud mitte kogusele (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st koristatud saagi mahule, mis on jagatud tootmispindalaga (väljendatuna hektoliitrites hektari kohta). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (minimaalne mahutavus peab alati olema 1,4 korda suurem kui põllumajandusliku majapidamise eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Veinide ringlus

1. peatüki punkti IX alapunkti 5 alapunkt b, mis hõlmab veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seost on muudetud, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arv (näiteks Maine-et-Loire’i departemangus 43 asemel 24).

Koonddokumendi seost hõlmavat punkti 6 on vastavalt muudetud.

10.   Üleminekumeede

1. peatüki punkti XI on lisatud järgmine: „Sätteid, mis hõlmavad kohustust tagada ridadevahelisel alal hooldatud looduslik või külvatud taimkate või selle taimkatte puudumisel ettevõtja kohustust teha vajalikud mullatööd või kasutada biotõrjevahendeid, et hooldada looduslikku taimkatet, ei kohaldata viinapuude kasvatusalade suhtes, mis on käesoleva tootespetsifikaadi kinnitamise hetkel olemas ja milles viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või väiksem. “

Üleminekumeede võimaldab vältida selliste olemasolevate viinamarjaistanduste ebasoodsasse olukorda sattumist, kelle praegune korraldus ei ole kohandatud põllumajanduslikele keskkonnakaitsenõuetele. Tihedalt istutatud viinapuudega viinamarjaistandustes, kus viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või vähem, võib püsihaljastuse hooldamine või nõutavate pinnasetööde tegemine tuua kaasa tehnilisi probleeme (tööde mehhaniseerimine, varustus, töövahendid). Madalamates kohtades asuvates viinamarjaistandustes võib rohtumine suurendada ka kevadiste külmakahjustuste ohtu. Lisaks sellele tekitab taimkatte olemasolu seda suurema veevarustusega seotud konkurentsiolukorra viinapuudega, mida suurema istutustihedusega istandusega on tegemist. Seevastu viinapuuistandused, mis on rajatud pärast tootespetsifikaadi kinnitamist, peavad olema kooskõlas lisatud põllumajanduslike keskkonnakaitsenõuetega, sõltumata sellest, milline on nende istutustihedus ja viinapuude ridade vahekaugus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Registripidamine

2. peatüki punkti II alapunktis 3 asendatakse sõna „puissance“ (potentsiaalne) sõnaga „naturel“ (looduslik).

Selleks et ühtlustada tootespetsifikaat Anjou Saumuri piirkonna kõikides tootespetsifikatsioonides kasutatud sõnastusega, asendatakse väljendid „titre en puissance“ (potentsiaalne sisaldus) ja „degré“ (kraadi) väljendiga „titre alcoométrique volumique naturel“ (naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides). Need muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Registripidamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on hõlbustada kontrollikava koostamist ning nende registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Anjou Villages

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

Tegemist on vaiksete punaste veinidega, mille peamised analüütilised omadused on järgmised:

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 11 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist võib olla kuni 3 grammi liitri kohta.

Malolaktiline kääritamine peab olema lõppenud. Turustamiseks valmis või pakendamise staadiumis olevate veinide õunhappe sisaldus ei tohi ületada 0,4 grammi liitri kohta.

Pärast rikastamist ei või veini üldalkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

Veinid peavad vananema vähemalt koristamise aastale järgneva aasta 15. juunini.

Veini värvus on harilikult rubiinpunane, sügav ja väljapeetud. Veini lõhnas võib sageli tunda õrnu punaste puuviljade ja lillede (iiris, kannike,...) nüansse, mis arenevad keerulisemateks varjunditeks, tumedate marjade, vürtside, ulukiliha või alusmetsa lõhnanüansside seguks. Maitse on täidlane ja lopsakas, säilinud on nüansirikkus. Tanniinid on tuntavad, kuid segunevad teiste maitsetega, järelmaitse on püsiv. Tegemist on suurepärase veiniga, kuid enne selle maitsmist tuleb mõned aastad oodata.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Istutustihedus – ridadevaheline laius

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei või olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui 1 m. Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud käesolevas tootespetsifikaadis sätestatud eeskirju, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Neil kasvatusaladel ei või ridade vahe olla suurem kui 3 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui 1 m.

Viinapuude lõikamise ja toestamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuud tuleb lõigata hiljemalt 30. aprillil, kasutades kombineeritud lõikamist. Tüve kohta jäetakse kuni 14 punga ja pika võrse puhul kuni 8 punga.

Toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist.

Viinamarjade kasvatusalade puhul, mille istutustihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, kehtivad täiendavalt järgmised toestamiseeskirjad: toestusvaiade maapealse osa kõrgus peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestusvõrestikul on neli toestustraatide rida; ülemise toestustraadi kaugus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

Veinivalmistuse eritavad

Lubatud on kasutada subtraktiivseid rikastamismeetodeid ja maksimaalne osalise kontsentratsiooni määr kasutatud koguste suhtes on 10 %. Puutükkide kasutamine on keelatud. Pärast rikastamist ei või veini üldalkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b.   Maksimaalne saagikus

60 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Bouillé-Loretz, Val en Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay’ delegeeritud kommuunide territooriumid); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Bouillé-Loretz, Val en Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay’ delegeeritud kommuunide territooriumid);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye-d’Anjou’, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endine Blaison-Gohier’ delegeeritud kommuuni territoorium), Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (endised Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i ja Coutures’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’ La Jumellière’i ja Valanjou’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Cléré-sur-Layon, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandes’i delegeeritud kommuuni territoorium), Lys-Haut-Layon (endised La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné ja Trémont’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i ja La Pommeraye’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Savennières, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briand’i ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endine Ambillou-Château’ delegeeritud kommuuni territooriumid), Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye-d’Anjou’, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endine Blaison-Gohier’ delegeeritud kommuuni territoorium), Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (endised Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i ja Coutures’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’ La Jumellière’i ja Valanjou’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Cléré-sur-Layon, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandes’i delegeeritud kommuuni territoorium), Lys-Haut-Layon (endised La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné ja Trémont’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i ja La Pommeraye’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Savennières, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briand’i ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endine Ambillou-Château’ delegeeritud kommuuni territooriumid), Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid).

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

„Cabernet-Sauvignon N“

„Cabernet Franc N“

8.   Seos(t)e kirjeldus

1.   Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub kontrollitud päritolunimetuse „Anjou“ geograafilise piirkonna lääneosa keskel ning paikneb peamiselt Armorikaani mäemassiiviga seotud eelkambriumist ja mesosoikumist pärineval pangal, mida idaservas katavad kohati kruusasetted või senomaani ladejärgust pärinevad kivimikompleksid, eeskätt molluskite kivistisi sisaldav mergel. 2018. aastal hõlmas geograafiline piirkond kontrollitud päritolunimetuste „Anjou-Coteaux de la Loire“, „Coteaux du Layon“ ja „Savennières“ geograafilisi piirkondi ning mõningaid nendega piirnevaid kommuune. Geograafiline piirkond hõlmab territooriumi, mis on piiritletud ja valitud seoses looduskeskkonna sobivusega punaste vananevate veinide tootmiseks. See hõlmab Maine-et-Loire’i departemangu 24 kommuuni ja Deux-Sèvres’i departemangu 2 kommuni Angers’ linnast kagu ja lõuna pool. Piirkonna maastiku moodustab suur hulk laugjaid ja erineval määral päikesele avatud mäekülgi, mille kõrgused jäävad vahemikku 50–90 meetrit.

Viinamarja kasvatamiseks piiritletud maatükid on päikesele hästi avatud, mullastikus domineerivad kildalise tekstuuriga ja savi-kruusasegused pruunmullad, kohati esineb ka karpe sisaldaval merglil asuvaid pruunmuldasid. Pinnasekiht on valdavalt õhuke, hea vee läbilaskvusega, puuduvad märgid liigniiskusest, iseloomulik on pinnase väike veevaru. Mullastik on soodsa soojusrežiimiga ja võimaldab küllalt varajast saaki. Geograafilise piirkonna lääneosas esineb kohati kihindeid, mis pärinevad happelistest (rüoliit) või leeliselistest (spiliit) tardkivimitest ja on tekitanud väga klibuse mulla.

Geograafilise piirkonna kliima on mõõdukas ookeaniline kliima, temperatuurierinevused on küllalt väikesed, see on tingitud ühelt poolt Atlandi ookeani suhtelisest lähedusest ja teiselt poolt Loire’i jõe ja selle lisajõgede temperatuuri reguleerivast mõjust, samuti ka asjaolust, et viinamarjakasvatused asuvad mäekülgedel. Põhja-lõuna ja lõuna-ida suunalised kõrgendikud moodustavad kaitse sageli niiskust toovate läänetuulte eest. Geograafiline piirkond on seega väheste sademetega ala, millele on iseloomulik fööniefekt, ookeani niiskuse eest pakuvad kaitset kõrgemad Choletais’ ja Mauges’i mäestikud. Aastane sademehulk on suurusjärgus 585 millimeetrit, samas kui Choletais’ mäestikupiirkonnas võib see ulatuda ligi 800 millimeetrini.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

On teada, et viinamarjakasvatus oli Anjou piirkonnas olemas juba alates I sajandist pKr ning sellega on selles piirkonnas tegeletud pidevalt. VI sajandi poeedi Apolloniuse luuleridade kohaselt oli viinamarjakasvatus piirkonnas õitsval järjel: „Mitte kaugel Bretagne’ist on kaljul asuv linn, kus on rikkalikult Cerese ja Dionysose ande ja mis on oma nime Andegave (Angers) saanud kreeka keelest.“ Kuigi Angers’ piirkonna viinamarjakasvatus arenes kogu keskaja jooksul Loire’i jõe kallastel ja Angers’ linna ümbruses asuvate kloostrite juures edasi, sai piirkond tõeliselt kuulsaks alates XII ja XIII sajandist. Henri II ja Akvitaania Eleanori valitsusaja õitseng võimaldas Anjou veinidel jõuda kõige suursugusematele laudadele.

Tootmine arenes märkimisväärselt alates XVI sajandist seoses Hollandi kaupmeeste saabumisega, kes otsisid veini oma kodumaa ja asumaade jaoks. Hollandlased ostsid piirkonnast suures koguses veini ja kaubanduse maht muutus XVIII sajandiks nii suureks, et transpordi edendamiseks kaevati geograafilist piirkonda läbivale Layoni jõele mitu kanalit.

Veini „Anjou“ tuntus põhineb eeskätt viinamarjasordist ‛Chenin B’ valmistatud valgetel veinidel, kuid pärast viinapuutäiga seotud kriisi, hakati alates 1865. aastast üha rohkemates istandustes kasvatama ka viinamarjasorti ‛Cabernet franc N’ ehk nn Bretagne’i viinamarja (nimetus on seotud sellega, et see sort saabus paatidega Loire’i jõe suudmealalt, mis sel ajajärgul kuulus Bretagne’i piirkonda).

XX sajandi algul keskendus veinide valmistamine eeskätt „rouget“ valmistamisele, see on kohalik nimetus kerge punase veini kohta, mida tarbiti kohvikutes ja mis tähistab Angers’ piirkonna veinitööstuse muutumise esimest etappi, mis viis edasi piirkonna sümboliks olevate roosade veinide suurtootmisele. Selle muutumise teine etapp tugineb tootjate kogemustele piirkonna taimekoosluse haldamisel. Vaatlused ja analüüsid, mille abil otsiti optimaalset vastavust viinamarjasordi ja selle kasvatusalade vahel, viinamarjakoristusmeetodite tundmaõppimine ja veini valmistamise meetodite omandamine tõid alates 1960. aastatest kaasa punaste veinide tootmise arengu.

Veinitootjad jõudsid arusaamisele, et punaste veinidega seotud kasvatusalad ja oskusteave väärivad suurema eripäraga veinide tootmise arendamist. Kontrollitud päritolunimetus „Anjou Villages“ registreeriti 14. novembril 1991. 2010. aastal tootsid seda veini 130 eraõiguslikku veinikeldrit ja 2 veinikooperatiivi.

2.   Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta

Veini värvus on harilikult rubiinpunane, sügav ja väljapeetud. Veini lõhnas võib sageli tunda õrnu punaste puuviljade ja lillede (iiris, kannike,...) nüansse, mis arenevad keerulisemateks varjunditeks, tumedate marjade, vürtside, ulukiliha või alusmetsa lõhnanüansside seguks.

Maitse on täidlane ja lopsakas, säilinud on nüansirikkus. Tanniinid on tuntavad, kuid segunevad teiste maitsetega, järelmaitse on püsiv. Tegemist on suurepärase veiniga, kuid enne selle maitsmist tuleb mõned aastad oodata.

3.   Põhjuslikud seosed

Ühendatud on kohalikud tavad, mille kohaselt toimub pindmise viljaka mullakihiga kasvatusalade jaotus, ja väga hea päikesele avatust võimaldav topograafia, mis soodustab viinapuude ühtlast veevarustust ja võimaldab viinamarjasortidel „Cabernet franc N“ ja „Cabernet-sauvignon N“ välja arendada kogu potentsiaali ja eripärad. Sellised viinamarjakasvatuse tingimused nõuavad viinapuude ja nende tootmispotentsiaali optimaalset haldamist, sealhulgas vajadust määrata kindlaks viljelustavad ja ranged lõikamiseeskirjad.

Veinivalmistajate viinapuuistandusi käsitlev vaatlus- ja analüüsitegevus võimaldab määrata kindlaks õige asukoha viinapuude istutamiseks, võttes arvesse kahe kasvatatava viinamarjasordi kohanemist kiltkivist aluspinnal arenenud pruunmuldade ja senomaani ladejärgust pärinevate savi-lubjamuldadega. Tuginedes eripärasele kasvatusalade piiritlemisele, kohandades võimalikult asjakohaselt viinapuude lõikamise eeskirju ja viinamarja viljelustavasid, koristades saaki optimaalses küpsusastmes, tehes temperatuuride ja kääritamisaegade haldamisel tehnilisi täiustusi, kehtestavad tootjad ranged tootmiseeskirjad struktureeritud punase veini tootmiseks. Tootjate oskusteave võimaldab koristada viinamarju, mille suhkrusisaldus on vähemalt 189 grammi liitri kohta ning mille fenoolide tase on optimaalne.

Põlvkondade jooksul on ettevõtjad võtnud viinamarjast parima, kasutades veinitootmisel oma eripäraseid tehnilisi võtteid. Õige pea hakati veine pärast kääritamist vananeda laskma, see muutis veini lõhna- ja maitsebuketi terviklikuks, kuid eeskätt muutis tanniinid pehmeks ja siidiseks. Nende eesmärkide saavutamiseks kehtestati tootespetsifikaadis veini minimaalne vananemisaeg kuni koristusperioodile järgneva aasta 15. juunini.

Kontrollitud päritolunimetusega vein „Anjou Villages“ kuulub Anjou piirkonna veinide paremiku hulka.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja kääritamist käsitlevat erandit, hõlmab 2018. aasta ametlike geograafiliste koodide alusel järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay; |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay;

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium); |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Blaison-Saint-Sulpice (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Chemellier’, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i, Saulgé-l’Hôpitali ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné ja Montfort’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trêves-Cunault’, Gennes’i, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavant’i ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florent’i, Le Marillais’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i jat Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemont’i, Liré, Saint-Laurent-des-Autels’i ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saint-Sigismond, Saumur, Soucelles, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Tuffalun (endised Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeritud kommuunide territooriumid),Turquant, Les Ulmes, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (endised Pellouailles-les-Vignes’i ja Saint-Sylvain-d’Anjou’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Blaison-Saint-Sulpice (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Chemellier’, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i, Saulgé-l’Hôpitali ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné ja Montfort’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trêves-Cunault’, Gennes’i, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavant’i ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florent’i, Le Marillais’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i jat Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemont’i, Liré, Saint-Laurent-des-Autels’i ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saint-Sigismond, Saumur, Soucelles, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Tuffalun (endised Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeritud kommuunide territooriumid),Turquant, Les Ulmes, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (endised Pellouailles-les-Vignes’i ja Saint-Sylvain-d’Anjou’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Villevêque;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik vabatahtlikud märked kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kaitstud päritolunimetuse nime moodustavad tähed.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise nime „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

Geograafilise nime „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, mis moodustavad kaitstud päritolunimetuse nime.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui tegemist on katastriüksusega ja selle nimi on esitatud saagideklaratsioonil. Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b0f4fba4-e95f-4bf8-8e49-5b054d5d3e71

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 10.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/37 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/37

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

(2020/C 44/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„Aprutino Pescarese“

ELi nr: PDO-IT-1526-AM05 – 15. jaanuar 2018

KPN (X) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio di tutela dell’olio extravergine di oliva Aprutino Pescarese [Aprutino Pescarese esimese külmpressi oliiviõli kaitse assotsiatsioon], registrijärgne asukoht Piazza Garibaldi 7, 65019 Pianella (PE). Kõnealune assotsiatsioon vastab ministri määruse nr 12511 artikli 13 lõikes 1 sätestatud nõuetele.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

☐ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☒ Geograafiline piirkond

☒ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☒ Seos piirkonnaga

☒ Märgistus

☒ Muu: Pakendamisviise on muudetud; lisatud on kontrolliasutuse andmed ning päritolunimetusele viitamisel on sõna „kontrollitud“ asendatud kogu spetsifikaadis sõnaga „kaitstud“.

4.   Muudatus(t)e liik

☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

☒ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatus(ed)

5.1.   Toote kirjeldus

Muudatusettepanekud tulenevad peamiselt ajakohastatud sõnavara ja viidete kasutusest, näiteks V lisas toodud viited komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1348/2013 osutatud esimese külmpressi oliiviõlide organoleptilisele hindamisele.

Eelkõige on viidatud puuviljalisuse hindamisele.

K270 näitaja piirväärtust suurendati 0,15-lt 0,17-le (mis jääb endiselt tublisti alla lubatud piirväärtuse, milleks on 0,22), sest, arvestades, et see näitaja näitab kolme konjugeeritud kaksiksidemega molekulide olemasolu, võib see tõusta mitte ainult küllastamata rasvhapete oksüdeerunud vormide olemasolu, vaid ka suurema fenoolisisalduse tõttu. Tegelikult on esimese külmpressi oliiviõli tootjad hakanud viimasel ajal fenoolide kõrge toiteväärtuse tõttu muutma saagikoristuse kuupäeva varasemaks, et saada kõrgema funktsionaalse väärtusega õli.

Polüfenoolide näitaja, mis on kehtivas spetsifikaadis ≥ 100 ppm, on asendatud fenooli piirväärtusega ≥ 100 mg/kg (väljendatuna mg türosoolina kg õli kohta), et viia nende ainete määramise metoodika vastavusse rahvusvahelise oliivinõukogu dokumendi COI/Tel 15/NC nr 3/ sätetega.

Välja on jäetud viide põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumile antud võimalusele lisada täiendavaid näitajaid, sest sellega osutatakse endistele riiklikele tavadele, mis enam ei kehti.

Oleiinhappe väärtus on viidud kooskõlla ELi määrusega, vähendades ülempiiri 85 %-lt 83 %-le.

Samuti on välja jäetud teatavad nõuded ja sätted, sest ministri määrused, millest need tulenevad, on tunnistatud kehtetuks ning ei ole enam asjakohased.

Seetõttu artikli 6 praegune sõnastus:

| — | „värvus: rohelisest kollaseni; |
| --- | --- |

—

„värvus: rohelisest kollaseni;

| — | lõhn: keskmiselt kuni väga puuviljaline; |
| --- | --- |

—

lõhn: keskmiselt kuni väga puuviljaline;

| — | maitse: puuviljaline; |
| --- | --- |

—

maitse: puuviljaline;

| — | koguhappesus väljendatuna oleiinhappe massisuhtena, mis ei ületa 0,6 grammi 100 grammi õli kohta; |
| --- | --- |

—

koguhappesus väljendatuna oleiinhappe massisuhtena, mis ei ületa 0,6 grammi 100 grammi õli kohta;

| — | punktid eksperthinnangus: ≥ 6,5; |
| --- | --- |

—

punktid eksperthinnangus: ≥ 6,5;

| — | peroksiidiarv: ≤ 12 mEq O2/kg; |
| --- | --- |

—

peroksiidiarv: ≤ 12 mEq O2/kg;

| — | K270: ≥ 0,15; |
| --- | --- |

—

K270: ≥ 0,15;

| — | oleiinhape: 68–85 %; |
| --- | --- |

—

oleiinhape: 68–85 %;

| — | polüfenoolid: ≥ 100 ppm |
| --- | --- |

—

polüfenoolid: ≥ 100 ppm

Muud otseselt loet lemata füüsikalis-keemilised näitajad peavad olema vastavuses kehtivate ELi õigusaktidega.

Igal oliivihooajal teeb kaitse assotsiatsioon kindlaks vajaliku arvu kaitstud päritolunimetusega „Aprutino Pescarese“ hõlmatud õli representatiivseid proove ning säilitab neid optimaalsetes tingimustes, et kasutada neid võrdlusstandardina organoleptiliste uuringute läbiviimisel.

Sidusrühmade taotlusel võib põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeerium kasutusele võtta alternatiivsed füüsikalis-keemilised ja organoleptilised näitajad, mis on mõeldud nimetuse identiteedi paremaks iseloomustamiseks.

Õli nimetust võidakse pakendamisetapil määrata üksnes pärast ministri 4. novembri 1993. aasta määruses nr 573 kehtestatud menetluse lõpuleviimist seoses füüsikalis-keemiliste ja organoleptiliste uuringutega.“

on asendatud järgmisega:

| — | „värvus: rohelisest kollaseni; |
| --- | --- |

—

„värvus: rohelisest kollaseni;

| — | organoleptiline hindamine (eksperthinnang):






  — | õrn kuni keskmine puuviljalisus (0,0 < mediaan ≤ 6,0) ürdiste nüansside ja/või rohelise mandli ja/või artišoki ja/või tomati varjundiga; |
| --- | --- | --- |

—

organoleptiline hindamine (eksperthinnang):

—

õrn kuni keskmine puuviljalisus (0,0 < mediaan ≤ 6,0) ürdiste nüansside ja/või rohelise mandli ja/või artišoki ja/või tomati varjundiga;

| — | õrn kuni keskmine mõrudus (0,0 < mediaan ≤ 6,0); |
| --- | --- |

—

õrn kuni keskmine mõrudus (0,0 < mediaan ≤ 6,0);

| — | õrn kuni keskmine teravus (0,0 < mediaan ≤ 6,0); |
| --- | --- |

—

õrn kuni keskmine teravus (0,0 < mediaan ≤ 6,0);

| — | puuduste puudumine (mediaan = 0,0); |
| --- | --- |

—

puuduste puudumine (mediaan = 0,0);

| — | vaba happesus (väljendatud oleiinhappena): kuni 0,6 %; |
| --- | --- |

—

vaba happesus (väljendatud oleiinhappena): kuni 0,6 %;

| — | peroksiidiarv: ≤ 12 mEq O2/kg; |
| --- | --- |

—

peroksiidiarv: ≤ 12 mEq O2/kg;

| — | K270: ≤ 0,17; |
| --- | --- |

—

K270: ≤ 0,17;

| — | oleiinhape: 68–83 %; |
| --- | --- |

—

oleiinhape: 68–83 %;

| — | fenoolid (väljendatuna mg türosoolina kg õli kohta): ≥ 100 mg/kg.“ |
| --- | --- |

—

fenoolid (väljendatuna mg türosoolina kg õli kohta): ≥ 100 mg/kg.“

5.2.   Geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond on ümber sõnastatud, eemaldades kõik viited teedele, kraavidele jne ning asendades need viidetega kogu asjaomaste omavalitsusüksuste haldusterritooriumile, et geograafilise piirkonna määratlus oleks täpne ja üheselt mõistetav.

Samuti on laiendatud tootmispiirkonda, et hõlmata Abbateggio, Brittoli, Bussi sul Trino, Ceramico Terme, Farindola, Lettomanopello, Nocciano, Pescara, Popoli, Roccamorice, Salle, Sant’Eufemia a Maiella, Serramonecesca ja Villa Celiera omavalitsusüksusi.

Uued omavalitsusüksused lisati vajaduse tõttu muuta tootmispiirkonda nii, et see hõlmaks neid omavalitsusüksusi, mis sisaldavad ajaloolistel põhjustel, mulla- ja kliimatingimuste ning territoriaalse järjepidevuse tõttu samasugust õli nagu kaitstud päritolunimetusega „Aprutino Pescarese“ hõlmatud õli tootvaid territooriume. Kui geograafilist piirkonda 1998. aastal piiritleti, ei hõlmatud kõnealuseid territooriume, sest seal kasvatatavad oliivid olid mõeldud peaaegu täielikult kasvatajate enda tarbeks ning seetõttu ei olnud tootjad huvitatud kaitstud päritolunimetuse alla kuulumisest.

Juba aastaid on kõnealused territooriumid taaselustunud tänu noortele põllumajandusettevõtjatele, kes kasvatavad oliive äritegevusena, ning seetõttu on kõnealuste omavalitsusüksuste tootjate taotluste arv tootmispiirkonna laiendamiseks kasvanud.

5.3.   Päritolutõend

| — | Lisatud on päritolutõendit käsitlev artikkel, mis kehtivas tootespetsifikaadis puudub, ja see on järgmine:


  „Artikkel 8
  Päritolutõend

  1.   Tootmisprotsessi iga etappi jälgitakse ning kõik sissetulevad ja väljaminevad tooted dokumenteeritakse. Sel viisil tagatakse toote jälgitavus, samuti kantakse oliivisalud, tootjad, töötlejad, vahendajad ja pakkijad kontrolliasutuse poolt sel otstarbel hallatavatesse nimekirjadesse, peetakse tootmis-, säilitamis- ja pakendamisregistreid ja deklareeritakse toodetud kogused õigeaegselt kontrolliasutusele.


  2.   Kõiki asjaomastesse registritesse kantud füüsilisi ja juriidilisi isikuid kontrollib kontrolliasutus vastavalt tootespetsifikaadile ja kontrollikavale.“ |
| --- | --- |

—

Lisatud on päritolutõendit käsitlev artikkel, mis kehtivas tootespetsifikaadis puudub, ja see on järgmine:

„Artikkel 8

Päritolutõend

1.   Tootmisprotsessi iga etappi jälgitakse ning kõik sissetulevad ja väljaminevad tooted dokumenteeritakse. Sel viisil tagatakse toote jälgitavus, samuti kantakse oliivisalud, tootjad, töötlejad, vahendajad ja pakkijad kontrolliasutuse poolt sel otstarbel hallatavatesse nimekirjadesse, peetakse tootmis-, säilitamis- ja pakendamisregistreid ja deklareeritakse toodetud kogused õigeaegselt kontrolliasutusele.

2.   Kõiki asjaomastesse registritesse kantud füüsilisi ja juriidilisi isikuid kontrollib kontrolliasutus vastavalt tootespetsifikaadile ja kontrollikavale.“

5.4.   Kasvatuse eripära

Kasvatuse eripära

Spetsifikaadi artikli 4 lõiget 2 on muudetud, eemaldades uute istanduste puhul istutustiheduse piirangu, mis kehtiva spetsifikaadi kohaselt peab olema 6 x 6 või 6 x 7.

Praegune sõnastus:

2.   Istutustihedus ja tagasilõikamise viisid peavad olema üldiselt kasutatavad või vähemalt sellised, mis ei mõjuta oliivide ega õli omadusi. Uute istanduste puhul peab istutustihedus olema kas 6 x 6 m või 6 x 7 m.

on asendatud järgmisega:

2.   Istutustihedus, taime kuju ja tagasilõikamise viisid peavad olema üldiselt kasutatavad või vähemalt sellised, mis ei mõjuta oliivide ega õli omadusi.

Selle piirangu väljajätmine vastab tootjate vajadustele oliivisalude leebema haldamise järele. Nad väitsid mitmes tootjauuringus, et oliivisalu ühel hektaril olevate oliivipuude tihedus varieerub suuresti ja sõltub mitmest tegurist, näiteks puude vanus, sort, taime kuju ja tagasilõikamise viisid, mulla viljakus, paigutus jne.

Kõik need näitajad võivad iga üksiku puu ja selle konkurentide vahelist seost märkimisväärselt mõjutada.

Sama kehtib taime kuju ja tagasilõikamise viiside kohta, mis peavad oliivipuude puhul olema suunatud eeskätt taimekasvu ja saagikuse vahelise õige tasakaalu säilitamisele.

Seetõttu näib täpse istutustiheduse eelnev kindlaksmääramine või konkreetse taime kuju väljavalimine piiravana, arvestades võimalike olukordade paljusust. Mõistlikum on järgida üldpõhimõtet, nimelt „säilitada hea tasakaal taimekasvu ja saagikuse vahel“.

Artikli 4 lõiget 3 on muudetud.

Praegune sõnastus:

3.   Oliivitoodang ei või olla suurem kui 9 000 kg hektari kohta.

on asendatud järgmisega:

3.   Kaitstud päritolunimetusega hõlmatud esimese külmpressi oliiviõli tootmisele keskendunud oliivisaludest saadud oliivide toodang spetsiaalselt istutatud saludes ei või olla suurem kui 9 000 kg hektari kohta, samal ajal kui segasaludes ei või keskmine toodang olla suurem kui 50 kg.

See muudatus tehti puu saagikuse võrdlusväärtuse lisamise vajaduse tõttu, kajastamaks paremini seda, et geograafilises tootmispiirkonnas on segaoliivisalud väga levinud.

Artikli 4 lõiget 4 on muudetud, suurendades toodangu hälvet 20 %-lt 22 %-le.

Praegune sõnastus:

Isegi erakordselt soodsatel aastatel peab toodang läbima hoolika valikuprotsessi ja kogutoodang ei tohi ületada eespool sätestatud ülempiire rohkem kui 20 %.

on asendatud järgmisega:

Isegi erakordselt soodsatel aastatel peab toodang läbima hoolika valikuprotsessi ja kogutoodang ei tohi ületada eespool sätestatud ülempiire rohkem kui 22 %.

Määratletud geograafilises piirkonnas praegu aset leidvate kliimamuutustega on kaasnenud talve keskmiste temperatuuride oluline tõus ning sademete selgem jaotumine kevadele ja suvele. Need tegurid avaldavad üha suuremat mõju oliivikasvatussektorile ning toodangu puhul esineb märkimisväärset ebajärjekindlust – mõnel aastal jääb toodang märkimisväärselt alla keskmise ja teisel aastal on see suur.

Sellega seoses, et võimaldada pressida võrdlusväärtuste ülempiiri ületavat toodangut erakordselt headel aastatel, teeme ettepaneku suurendada hälvet 20 %-lt 22 %-le.

Artikli 4 lõiget 5 on muudetud, sidudes saagikoristusperioodi kuupäeva asemel valmimisaja algusega.

Praegune sõnastus:

„Oliivide koristamine toimub igal aastal ajavahemikul 20. oktoobrist kuni 10. detsembrini.“

on asendatud järgmisega:

„Oliivide koristamine toimub igal aastal valmimisaja algusest kuni 10. detsembrini.“

Saagikoristusperioodi muudeti seetõttu, et viimastel aastatel on selgeks saanud, et kliimamuutused muudavad valmimisaja varasemaks, mis mõjutab märkimisväärselt saagikoristusperioodi. Kvaliteedi seisukohast on see väga oluline nii seoses oliivide omaduste (näiteks tervisega) kui ka neist saadava õli omadustega (fenoolirikkam).

Seetõttu on soovitatav siduda saagikoristuse algus visuaalse näitajaga, eriti siis, kui oliivid hakkavad valmima, mis sõltub igal aastal ilmastikutingimustest. See otsus sobib paremini saadava õli üldkvaliteedi tagamiseks.

Samuti tuleks märkida, et kaitstud päritolunimetuse „Aprutino Pescarese“ tootespetsifikaadile lisatud kahte peamist sorti – ’Leccino’ ja ’Dritta’ – iseloomustab vastavalt varajane ja keskmine kuni varajane valmimisaeg ning seetõttu on suurem vajadus saagikoristusperioodi alguse paindlikuma määratluse järele.

5.5.   Seos

Seos

| — | Lisatud on seost käsitlev artikkel, mida ei olnud kehtivas spetsifikaadis, vaid on kokkuvõtlikus tabelis. |
| --- | --- |

—

Lisatud on seost käsitlev artikkel, mida ei olnud kehtivas spetsifikaadis, vaid on kokkuvõtlikus tabelis.

Seost käsitlevale artiklile lisatud elemendid vastavad seega kokkuvõtliku tabeli punktidele d, e ja f, mille sisu on pärit dokumendist pealkirjaga „Relazione Tecnica e Storica della D.O.P. Aprutino Pescarese“ [„Kaitstud päritolunimetust „Aprutino Pescarese“ käsitlev tehniline ja ajalooline aruanne], mis on lisatud registreerimisel kasutatud toimikusse. Samuti on punkti täiendatud teabega, mis selgitab toote eripära ja geograafilise piirkonna vahelist seost.

Uus artikkel on järgmine:

„Artikkel 10

Seos piirkonnaga

Pescara provintsis on oliive kasvatatud juba ammustest aegadest, mida kinnitavad Rooma ajast pärit ajaloolised tõendid. Oliivide kasvatamist on esitatud mitmetel vanadel perekonnavappidel, millel on kujutatud kas oliivipuud või üht selle okstest.

Oliivikasvatus on olnud piirkonna ajaloo, maastiku ja majanduse lahutamatu osa. Samuti tuleks märkida, et tänapäeval leiab olulisi tunnistusi oliivikasvatuse olemasolust Pescara provintsis Gabriele D’Annunzio kirjandusteostes.

Kõnealuse piirkonna esimese külmpressi oliiviõli kaitstud päritolunimetust õigustab mitte üksnes kasvatuse kindel olemasolu, vaid ka õli kui Pescara provintsi kulinaarsete tavade aluse idee laialdane levitamine.

Ajalooliselt oli kogu piirkond algselt tuntud kui Aprutium, seejärel kui Aprutina, millest tuleneb nime „Aprutino“ valik.

Lisaks sõltub oliivikasvatuse ammune esinemine selles piirkonnas mulla- ja kliimatingimustest, mis soodustavad puu looduslikku kasvu.

Vaid mõne kilomeetri kaugusel rannikust asuvad lauged künkad, mis sobivad selle põllukultuuri jaoks suurepäraselt. Selle piirkonna oliivikasvatuse ümber on tekkinud vastastikuse vahetuse ning sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike suhete süsteem, sh festivalid, tootjate ühisnäitused ja omavahel tugevalt seotud õlipressimisettevõtted, mis loovad väärtuslike ja kasulike tegevuste raamistiku.

Ainult mõnekümne kilomeetri raadiuses ulatub kaitstud päritolunimetusega „Aprutino Pescarese“ hõlmatud esimese külmpressi õli tootmispiirkond rannikunõlvadest sisemaa eelmäestiku tippu, kujutades endast seega tüüpilist oliivikasvatusmaastikku selle sordistruktuuri ja tootmistunnuste poolest.

Mullad varieeruvad sisemaalt mägiste aladeni ning sealt rannikuribani. Eelmäestiku aladel leidub ka lubjarikast mulda, mis on saadud mesosoikumist ja valdavalt kriidiajastust pärit vett hästi läbilaskva lubjakivi lagunemisel ning mis moodustab Apenniini mäeaheliku tuuma. Mullad on üldjuhul jämedateralised, moodustavad õhukese kihi ja nende viljakus on väike. Aluseks olev mägine ala, mis kõrgemal lasub mergli ja miotseeni savi kihistutel ning madalamal pliotseeni kihistutel, koosneb valdavalt kõvadest mõõduka viljakusega muldadest, mis sõltuvalt piirkonnast sisaldavad savi-lubjakivi ja tihedat savi, muldjat lubjakivi ja liivakivi. Viimasena on kitsal rannikuribal ja orgudes liivased ja silikaat-savi tüüpi mullad ning need on sügavad, keskmise tihedusega, värsked ja kõrge viljakusega.

Sellise maastikuga on kohanenud ja seal arenenud mitu oliivipuu sorti, ehkki neist kõige olulisemad ja levinumad on sisemaal ’Leccino’ ja ’Toccolana’ ning kõige paljamatel rannikumägedel ’Dritta’. Need kolm sorti on seega kaitstud päritolunimetuse „Aprutino Pescarese“ alusel toodetava õli tooraine põhiallikad.

Kliima varieerub ka rannikult sisemaal oleva eelmäestikuni, kus talved on külmemad. Aastane keskmine temperatuur on siin umbes 13,5 °C, samal ajal kui mägi- ja rannikualadel, kus on veidi mõõdukamad tingimused, on aastane keskmine temperatuur umbes 14,8 °C. Need üsna leebed tingimused soodustavad küllastunud rasvhapete väiksemat sünteesi võrreldes oleiinhappe ja teiste küllastumata hapetega. Selle tulemusena moodustab oleiinhappe sisaldus üle 75 % hapete üldsisaldusest. Sademete jaotumine aasta jooksul on üsna tugevalt koondunud kevadele. Suveperiood on tavaliselt väga kuiv ja seda katkestavad vaid väga harvad paduvihmad. Sademeid on kõige rohkem hilissügisel ning ajavahemikus veebruarist aprillini. Keskmine aastane sademete hulk on umbes 700 mm. See tagab sortidele ’Toccolana’ ja ’Dritta’ suure fenoolisisalduse ning võimaldab sordil ’Leccino’ saavutada fenoolisisalduse üle 100 mg/kg.

5.6.   Märgistamine

Märgistamine

Nimetust ja esitusviisi käsitlevat artiklit 7 on muudetud.

Välja on jäetud lõige 3, mis on järgmine:

„Nimede, ärinimede või eraõiguslike kaubamärkide kasutamine on samas lubatud juhul, kui need märked ei hõlma toote kiitmist ja ei või ostjat seoses geograafiliste nimetustega, eeskätt seoses kontrollitud päritolunimetusega õlide geograafiliste nimetustega eksitada.“

Kõnealune lõige otsustati välja jätta, sest selle tõlgendamisega oli aastate jooksul palju probleeme nii tootjatel kui ka kontrolliasutusel.

Lisati eraldi lõige, mis käsitleb vabatahtliku kvaliteedimõiste „mägitoode“ kasutamist märgistamisel.

See on järgmine:

„Viidates määruse (EL) nr 665/2014 artiklile 4, võib mõistet „mägitoode“ kasutada märgistamisel nõuetele vastavatel territooriumidel.“

5.7.   Muu

Muu

Välja on jäetud nõue, mille kohaselt tootjad peavad pakendama õli kindlaksmääratud materjalist ja kindlaksmääratud mahuga anumatesse.

Praegune sõnastus:

„„Aprutino Pescarese“ esimese külmpressi oliiviõli turustatakse klaasist või tinaplekist anumates, mille maht on kuni 5 liitrit.“

on asendatud järgmisega:

„„Aprutino Pescarese“ esimese külmpressi oliiviõli võib turustada kehtivates õigusaktides lubatud mis tahes anumates, mille maht on kuni 5 liitrit.“

See muudatus tehti seetõttu, et tootjad peavad oma pakendamisviise turunõudmistega kohandama.

| — | Lisatud on kontrolle käsitlev artikkel, mis kehtivas spetsifikaadis puudub, ja see on järgmine:


  „Artikkel 9
  Kontrollid
  Toote vastavust spetsifikaadile kontrollib kontrolliasutus määruse (EL) nr 1151/2012 sätete kohaselt.

  Toote spetsifikaadile vastavuse kontrolle teostab Pescara kaubandus-, tööstus-, käsitöö- ja põllumajanduskoda, mille registrijärgne asukoht on Via Conte di Ruvo 2, Pescara, Tel 085 45361, E-post: agricoltura@pe.camcom.it, kinnitatud E-post: cciaa.pescara@pe.legalmail.camcom.it.“ |
| --- | --- |

—

Lisatud on kontrolle käsitlev artikkel, mis kehtivas spetsifikaadis puudub, ja see on järgmine:

„Artikkel 9

Kontrollid

Toote vastavust spetsifikaadile kontrollib kontrolliasutus määruse (EL) nr 1151/2012 sätete kohaselt.

Toote spetsifikaadile vastavuse kontrolle teostab Pescara kaubandus-, tööstus-, käsitöö- ja põllumajanduskoda, mille registrijärgne asukoht on Via Conte di Ruvo 2, Pescara, Tel 085 45361, E-post: agricoltura@pe.camcom.it, kinnitatud E-post: cciaa.pescara@pe.legalmail.camcom.it.“

KOONDDOKUMENT

„Aprutino Pescarese“

„Aprutino Pescarese“

ELi nr: PDO-IT-1526-AM05 – 15. jaanuar 2018

ELi nr: PDO-IT-1526-AM05 – 15. jaanuar 2018

KPN (X) KGT ( )

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Aprutino Pescarese“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Tarbimiseks ringlusse lubamisel peavad kaitstud päritolunimetusega „Aprutino Pescarese“ hõlmatud esimese külmpressi oliiviõlil olema järgmised omadused:

| — | „värvus: rohelisest kollaseni; |
| --- | --- |

—

„värvus: rohelisest kollaseni;

| — | organoleptiline hindamine (eksperthinnang):






  — | õrn kuni keskmine puuviljalisus (0,0 < mediaan ≤ 6,0) ürdiste nüansside ja/või rohelise mandli ja/või artišoki ja/või tomati varjundiga; |
| --- | --- | --- |

—

organoleptiline hindamine (eksperthinnang):

—

õrn kuni keskmine puuviljalisus (0,0 < mediaan ≤ 6,0) ürdiste nüansside ja/või rohelise mandli ja/või artišoki ja/või tomati varjundiga;

| — | õrn kuni keskmine mõrudus (0,0 < mediaan ≤ 6,0); |
| --- | --- |

—

õrn kuni keskmine mõrudus (0,0 < mediaan ≤ 6,0);

| — | õrn kuni keskmine teravus (0,0 < mediaan ≤ 6,0); |
| --- | --- |

—

õrn kuni keskmine teravus (0,0 < mediaan ≤ 6,0);

| — | puuduste puudumine (mediaan = 0,0); |
| --- | --- |

—

puuduste puudumine (mediaan = 0,0);

| — | vaba happesus (väljendatud oleiinhappena): kuni 0,6 %; |
| --- | --- |

—

vaba happesus (väljendatud oleiinhappena): kuni 0,6 %;

| — | peroksiidiarv: ≤12 mEq O2/kg; |
| --- | --- |

—

peroksiidiarv: ≤12 mEq O2/kg;

2

| — | K270: ≤ 0,17; |
| --- | --- |

—

K270: ≤ 0,17;

| — | oleiinhape: 68–83 %; |
| --- | --- |

—

oleiinhape: 68–83 %;

| — | fenoolid (väljendatuna mg türosoolina kg õli kohta): ≥ 100 mg/kg.“ |
| --- | --- |

—

fenoolid (väljendatuna mg türosoolina kg õli kohta): ≥ 100 mg/kg.“

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kaitstud päritolunimetusega „Aprutino Pescarese“ toode peab olema saadud järgmistest oliivisortidest, mis peavad moodustama oliivisalu puudest kas üksikult või koos vähemalt 80 %: ’Dritta’, ’Leccino’ ja ’Toccolana’.

Oliivisalus võib olla ka teiste sortide puid, tingimusel et neid ei ole üle 20 %.

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmisprotsessi kõik eri etapid (mullaharimine, saagikoristus ja õli ekstraheerimine) peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega „Aprutino Pescarese“ õli peab alati olema pakendatud punktis 4 määratletud piirkonnas. See võimaldab säilitada toote organoleptilisi ja kvaliteediomadusi.

Selleks, et säilitada õli omadusi, ei tohi õli temperatuurid järsult kõikuda ning seda tuleb hoida puhketingimustes, ilma hapniku juurdepääsuta, et võimaldada loomulikku settimist ja/või filtreerimist; enne pakendamist tuleb oksüdeerumise vähendamiseks vältida liigutamist ja transportimist. Need tingimused saavutatakse kindlalt päritolupiirkonnas tootmisprotsessi lõpus ning võimaldavad õli organoleptilisi omadusi säilitada.

Kaitstud päritolunimetusega „Aprutino Pescarese“ õli võib tarbimiseks turustada üksnes pärast selle asjakohast pakendamist.

„Aprutino Pescarese“ esimese külmpressi oliiviõli võib turustada kehtivates õigusaktides lubatud mis tahes anumates, mille maht on kuni 5 liitrit.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgisel on keelatud esitada muid nimetust „Aprutino Pescarese“ iseloomustavaid sõnu, mille kasutamine ei ole sellel tootespetsifikaadil eraldi lubatud, sealhulgas omadussõnu: fine (puhas), scelto (kvaliteetne), selezionato (valitud), superiore (kõrgem kategooria), genuino (autentne).

fine

scelto

selezionato

superiore

genuino

Märgisel ei ole lubatud kasutada täiendavaid geograafilisi märkeid, geograafilisi tähiseid või kohanimesid, mis osutavad määratletud geograafilise piirkonna kohaliku omavalitsuse üksustele, konkreetsetele kohtadele või geograafilistele piirkondadele.

Viidates määruse (EL) nr 665/2014 artiklile 4, võib mõistet „mägitoode“ kasutada märgistamisel nõuetele vastavatel territooriumidel.

Põllumajandusettevõtte, istanduse või talu nime, samuti viidet oliiviistanduses või oliiviistanduste ühenduses või tootmispiirkonnas asuvas ettevõttes toimunud pakendamisele on lubatud kasutada ainult siis, kui toode on saadud üksnes asjaomasele põllumajandusettevõttele kuuluvate oliivisalude oliividest.

Kaitstud päritolunimetus „Aprutino Pescarese“ peab olema esitatud selgelt ja kustumatute tähtedega, värvusega, mis on selges kontrastis märgise värvusega, ning peab eristuma muudest märgisel olevatest viidetest.

Märgisel peab olema toodud õli valmistamiseks kasutatud oliivide tootmisaasta.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud päritolunimetusega „Aprutino Pescarese“ esimese pressi oliiviõli tootmiseks kasutatavad oliivid peavad olema kasvanud Pescara provintsis, mille tingimused sobivad tootespetsifikaadis kehtestatud omaduste ja kvaliteediga oliiviõli tootmiseks.

See piirkond hõlmab kogu järgmiste Pescara provintsi omavalitsusüksuste haldusterritooriumi: Abbateggio, Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi sul Tirino, Caramanico Terme, Castiglione a Casauria, Cappelle sul Tavo, Carpineto della Nora, Catignano, Cepagatti, Città S.Angelo, Civitaquana, Civitella Casanova, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pescara, Pescosansonesco, Pianella, Picciano, Pietranico, Popoli, Roccamorice, Rosciano, S. Valentino in Abruzzo Citeriore, Salle, Sant’Eufemia a Maiella, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Tocco da Casauria, Torre de’ Passeri, Turrivalignani, Vicoli ja Villa Celiera.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Pescara provintsis on oliive kasvatatud juba ammustest aegadest, mida kinnitavad Rooma ajast pärit ajaloolised tõendid. Oliivide kasvatamist on esitatud mitmetel vanadel perekonnavappidel, millel on kujutatud kas oliivipuud või üht selle okstest.

Oliivikasvatus on olnud piirkonna ajaloo, maastiku ja majanduse lahutamatu osa. Samuti tuleks märkida, et tänapäeval leiab olulisi tunnistusi oliivikasvatuse olemasolust Pescara provintsis Gabriele D’Annunzio kirjandusteostes.

Kõnealuse piirkonna esimese külmpressi oliiviõli kaitstud päritolunimetust õigustab mitte üksnes kasvatuse kindel olemasolu, vaid ka õli kui Pescara provintsi kulinaarsete tavade aluse idee laialdane levitamine.

Ajalooliselt oli kogu piirkond algselt tuntud kui Aprutium, seejärel kui Aprutina, millest tuleneb nime „Aprutino“ valik.

Lisaks sõltub oliivikasvatuse ammune esinemine selles piirkonnas mulla- ja kliimatingimustest, mis soodustavad puu looduslikku kasvu.

Vaid mõne kilomeetri kaugusel rannikust asuvad lauged künkad, mis sobivad selle põllukultuuri jaoks suurepäraselt. Selle piirkonna oliivikasvatuse ümber on tekkinud vastastikuse vahetuse ning sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike suhete süsteem, sh festivalid, tootjate ühisnäitused ja omavahel tugevalt seotud õlipressimisettevõtted, mis loovad väärtuslike ja kasulike tegevuste raamistiku.

Ainult mõnekümne kilomeetri raadiuses ulatub kaitstud päritolunimetusega „Aprutino Pescarese“ hõlmatud esimese külmpressi õli tootmispiirkond rannikunõlvadest sisemaa eelmäestiku tippu, kujutades endast seega tüüpilist oliivikasvatusmaastikku selle sordistruktuuri ja tootmistunnuste poolest.

Mullad varieeruvad sisemaalt mägiste aladeni ning sealt rannikuribani. Eelmäestiku aladel leidub ka lubjarikast mulda, mis on saadud mesosoikumist ja valdavalt kriidiajastust pärit vett hästi läbilaskva lubjakivi lagunemisel ning mis moodustab Apenniini mäeaheliku tuuma. Mullad on üldjuhul jämedateralised, moodustavad õhukese kihi ja nende viljakus on väike. Aluseks olev mägine ala, mis kõrgemal lasub mergli ja miotseeni savi kihistutel ning madalamal pliotseeni kihistutel, koosneb valdavalt kõvadest mõõduka viljakusega muldadest, mis sõltuvalt piirkonnast sisaldavad savi-lubjakivi ja tihedat savi, muldjat lubjakivi ja liivakivi. Viimasena on kitsal rannikuribal ja orgudes liivased ja silikaat-savi tüüpi mullad ning need on sügavad, keskmise tihedusega, värsked ja kõrge viljakusega.

Sellise maastikuga on kohanenud ja seal arenenud mitu oliivipuu sorti, ehkki neist kõige olulisemad ja levinumad on sisemaal ’Leccino’ ja ’Toccolana’ ning kõige paljamatel rannikumägedel ’Dritta’. Need kolm sorti on seega kaitstud päritolunimetuse „Aprutino Pescarese“ alusel toodetava õli tooraine põhiallikad.

Kliima varieerub ka rannikult sisemaal oleva eelmäestikuni, kus talved on külmemad. Aastane keskmine temperatuur on siin umbes 13,5 °C, samal ajal kui mägi- ja rannikualadel, kus on veidi mõõdukamad tingimused, on aastane keskmine temperatuur umbes 14,8 °C. Need üsna leebed tingimused soodustavad küllastunud rasvhapete väiksemat sünteesi võrreldes oleiinhappe ja teiste küllastumata hapetega. Selle tulemusena moodustab oleiinhappe sisaldus üle 75 % hapete üldsisaldusest. Sademete jaotumine aasta jooksul on üsna tugevalt koondunud kevadele. Suveperiood on tavaliselt väga kuiv ja seda katkestavad vaid väga harvad paduvihmad. Sademeid on kõige rohkem hilissügisel ning ajavahemikus veebruarist aprillini. Keskmine aastane sademete hulk on umbes 700 mm. See tagab sortidele ’Toccolana’ ja ’Dritta’ suure fenoolisisalduse ning võimaldab sordil ’Leccino’ saavutada fenoolisisalduse üle 100 mg/kg.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Spetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (www.politicheagricole.it), klõpsates linki „Prodotti DOP IGP“ [KPNi või KGTga tooted] (ekraani ülemises paremas osas), seejärel linki „Prodotti DOP IGP STG“ [KPNi, KGT või GTTga tooted] (ekraani vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ [ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid].

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---