# Europos Sąjungos C 215/2007

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 215 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 50 tomas2007m. rugsėjo 14d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 215

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

50 tomas2007m. rugsėjo 14d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacija |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ INFORMACIJA |
| | Komisija |
| 2007/C 215/01 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4695 — Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  ) | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Informacija

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ INFORMACIJA

Komisija

2007/C 215/01

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4695 — Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2007/C 215/02 | Euro kursas | 2 |
| 2007/C 215/03 | EB sutarties 81 straipsnio taikymo jūrų transporto paslaugoms gairės — Projektas (
  1
  ) | 3 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2007/C 215/02

Euro kursas

2

2007/C 215/03

EB sutarties 81 straipsnio taikymo jūrų transporto paslaugoms gairės — Projektas (
  1
  )

1

3

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2007/C 215/04 | Valstybės pagalga — Portugalija — Valstybės pagalba C 30/07 (ex N 555/06) — Žuvies konservų pramonė — Subsidija bendrovei SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. — Azorų salų autonominis regionas — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 16 |

V   Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2007/C 215/04

Valstybės pagalga — Portugalija — Valstybės pagalba C 30/07 (ex N 555/06) — Žuvies konservų pramonė — Subsidija bendrovei SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. — Azorų salų autonominis regionas — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Informacija

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ INFORMACIJA

Komisija

| 14.9.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 215/1

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.4695 — Alstom/SBB Cargo/JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 215/01)

2007 m. rugpjūčio 22 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4695 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4695 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 14.9.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 215/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 215/2

---

Euro kursas (1)

2007 m. rugsėjo 13 d.

(2007/C 215/02)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3897 |
| JPY | Japonijos jena | 159,52 |
| DKK | Danijos krona | 7,4476 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,68525 |
| SEK | Švedijos krona | 9,2766 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,6415 |
| ISK | Islandijos krona | 88,74 |
| NOK | Norvegijos krona | 7,8345 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5842 |
| CZK | Čekijos krona | 27,483 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 253,94 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,702 |
| MTL | Maltos lira | 0,4293 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,7815 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,3265 |
| SKK | Slovakijos krona | 33,662 |
| TRY | Turkijos lira | 1,7576 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6565 |
| CAD | Kanados doleris | 1,436 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,8256 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,9437 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0987 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 294,64 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,9189 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 10,4373 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3285 |
| IDR | Indijos rupija | 13 066,65 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,8327 |
| PHP | Filipinų pesas | 64,357 |
| RUB | Rusijos rublis | 35,225 |
| THB | Tailando batas | 44,535 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3897

JPY

Japonijos jena

159,52

DKK

Danijos krona

7,4476

GBP

Svaras sterlingas

0,68525

SEK

Švedijos krona

9,2766

CHF

Šveicarijos frankas

1,6415

ISK

Islandijos krona

88,74

NOK

Norvegijos krona

7,8345

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CYP

Kipro svaras

0,5842

CZK

Čekijos krona

27,483

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

253,94

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,702

MTL

Maltos lira

0,4293

PLN

Lenkijos zlotas

3,7815

RON

Rumunijos lėja

3,3265

SKK

Slovakijos krona

33,662

TRY

Turkijos lira

1,7576

AUD

Australijos doleris

1,6565

CAD

Kanados doleris

1,436

HKD

Honkongo doleris

10,8256

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,9437

SGD

Singapūro doleris

2,0987

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 294,64

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,9189

CNY

Kinijos ženminbi juanis

10,4373

HRK

Kroatijos kuna

7,3285

IDR

Indijos rupija

13 066,65

MYR

Malaizijos ringitas

4,8327

PHP

Filipinų pesas

64,357

RUB

Rusijos rublis

35,225

THB

Tailando batas

44,535

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 14.9.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 215/3

---

EB sutarties 81 straipsnio taikymo jūrų transporto paslaugoms gairės

Projektas

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 215/03)

1.   Įvadas

| 1. | Šiose gairėse nustatyti principai, kurių laikysis Europos Bendrijų Komisija, apibrėždama rinkas ir vertindama bendradarbiavimo susitarimus jūrų transporto paslaugų sektoriuose, kuriems tiesioginį poveikį padarė pakeitimai, numatyti 2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1419/2006, panaikinančiame Reglamentą (EEB) Nr. 4056/86, nustatantį išsamias Sutarties 85 ir 86 (dabar 81 ir 82) straipsnių taikymo jūrų transportui taisykles, ir iš dalies keičiančiame Reglamentą (EB) Nr. 1/2003, išplečiant jo taikymo sritį, įtraukiant kabotažą ir tarptautines trampines paslaugas (1). |
| --- | --- |

1.

Šiose gairėse nustatyti principai, kurių laikysis Europos Bendrijų Komisija, apibrėždama rinkas ir vertindama bendradarbiavimo susitarimus jūrų transporto paslaugų sektoriuose, kuriems tiesioginį poveikį padarė pakeitimai, numatyti 2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1419/2006, panaikinančiame Reglamentą (EEB) Nr. 4056/86, nustatantį išsamias Sutarties 85 ir 86 (dabar 81 ir 82) straipsnių taikymo jūrų transportui taisykles, ir iš dalies keičiančiame Reglamentą (EB) Nr. 1/2003, išplečiant jo taikymo sritį, įtraukiant kabotažą ir tarptautines trampines paslaugas (1).

| 2. | Šiomis gairėmis siekiama padėti įmonėms ir įmonių asociacijoms, teikiančioms tas paslaugas į Europos Sąjungos uostą ar uostus ir (arba) iš uosto ar uostų, įvertinti, ar jų susitarimai (2) yra suderinami su Europos bendrijos steigimo sutarties 81 straipsniu. Gairės netaikomos kitiems sektoriams. |
| --- | --- |

2.

Šiomis gairėmis siekiama padėti įmonėms ir įmonių asociacijoms, teikiančioms tas paslaugas į Europos Sąjungos uostą ar uostus ir (arba) iš uosto ar uostų, įvertinti, ar jų susitarimai (2) yra suderinami su Europos bendrijos steigimo sutarties 81 straipsniu. Gairės netaikomos kitiems sektoriams.

| 3. | Reglamentu (EB) Nr. 1419/2006 buvo išplėsta 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (3) ir 2004 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 773/2004 dėl bylų nagrinėjimo Komisijoje pagal Sutarties 81 ir 82 straipsnius tvarkos (4) taikymo sritis, įtraukiant kabotažą ir trampinių laivų paslaugas. Nuo 2006 m. spalio 18 d. visiems jūrų transporto paslaugų sektoriams taikoma bendroji procedūrinė sistema. |
| --- | --- |

3.

Reglamentu (EB) Nr. 1419/2006 buvo išplėsta 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (3) ir 2004 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 773/2004 dėl bylų nagrinėjimo Komisijoje pagal Sutarties 81 ir 82 straipsnius tvarkos (4) taikymo sritis, įtraukiant kabotažą ir trampinių laivų paslaugas. Nuo 2006 m. spalio 18 d. visiems jūrų transporto paslaugų sektoriams taikoma bendroji procedūrinė sistema.

| 4. | Kadangi konferencijų sistema daugiau nebetenkino Sutarties 81 straipsnio 3 dalyje numatytų kriterijų, Reglamentu (EB) Nr. 1419/2006 taip pat buvo panaikintas 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4056/86, nustatantis išsamias Sutarties 85 ir 86 (dabar 81 ir 82) straipsnių taikymo jūrų transportui taisykles (5), kuriame lainerių konferencijoms buvo nustatyta bendroji išimtis, pagal kurią laivybos linijos lainerių konferencijų susitikimuose galėjo nustatyti tarifus ir kitas vežimo sąlygas. Bendrosios išimties panaikinimas įsigalioja 2008 m. spalio 18 d. Nuo tos dienos linijiniai vežėjai, teikiantys paslaugas į Europos Sąjungos uostą (-us) ir (arba) iš uosto (-ų), turi nutraukti visus lainerių konferencijos veiksmus, prieštaraujančius Sutarties 81 straipsniui. Taip yra neatsižvelgiant į tai, ar kitose teisinėse sistemose aiškiu arba tyliu sutikimu lainerių konferencijoms leidžiama nustatyti tarifus arba aptarti susitarimus. |
| --- | --- |

4.

Kadangi konferencijų sistema daugiau nebetenkino Sutarties 81 straipsnio 3 dalyje numatytų kriterijų, Reglamentu (EB) Nr. 1419/2006 taip pat buvo panaikintas 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4056/86, nustatantis išsamias Sutarties 85 ir 86 (dabar 81 ir 82) straipsnių taikymo jūrų transportui taisykles (5), kuriame lainerių konferencijoms buvo nustatyta bendroji išimtis, pagal kurią laivybos linijos lainerių konferencijų susitikimuose galėjo nustatyti tarifus ir kitas vežimo sąlygas. Bendrosios išimties panaikinimas įsigalioja 2008 m. spalio 18 d. Nuo tos dienos linijiniai vežėjai, teikiantys paslaugas į Europos Sąjungos uostą (-us) ir (arba) iš uosto (-ų), turi nutraukti visus lainerių konferencijos veiksmus, prieštaraujančius Sutarties 81 straipsniui. Taip yra neatsižvelgiant į tai, ar kitose teisinėse sistemose aiškiu arba tyliu sutikimu lainerių konferencijoms leidžiama nustatyti tarifus arba aptarti susitarimus.

| 5. | Šiomis gairėmis papildomos jau paskelbtos Komisijos gairės. Gairės dėl EB sutarties 81 straipsnio taikymo horizontalaus bendradarbiavimo susitarimams (6) (Horizontalaus bendradarbiavimo gairės) ir Gairės dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo (7) yra ypač svarbios, nes jūrų transporto paslaugų sektoriuje dažnai sudaromi išsamūs konkuruojančių vežėjų tarpusavio bendradarbiavimo susitarimai. |
| --- | --- |

5.

Šiomis gairėmis papildomos jau paskelbtos Komisijos gairės. Gairės dėl EB sutarties 81 straipsnio taikymo horizontalaus bendradarbiavimo susitarimams (6) (Horizontalaus bendradarbiavimo gairės) ir Gairės dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo (7) yra ypač svarbios, nes jūrų transporto paslaugų sektoriuje dažnai sudaromi išsamūs konkuruojančių vežėjų tarpusavio bendradarbiavimo susitarimai.

| 6. | Horizontalaus bendradarbiavimo susitarimams linijinėje laivyboje bendrųjų paslaugų teikimo atžvilgiu taikomas 2000 m. balandžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 823/2000 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikroms linijinės laivybos bendrovių (konsorciumų) susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų grupėms (8). Jame nustatytos sąlygos, kaip apibrėžta Sutarties 81 straipsnio 3 dalyje, kurioms esant Sutarties 81 straipsnio 1 dalyje numatytas draudimas netaikomas dviejų arba daugiau vežėjų laivais (konsorciumų) tarpusavio susitarimams. Šis reglamentas bus peržiūrėtas atsižvelgiant į Reglamente (EB) Nr. 1419/2006 (9) numatytus pakeitimus. |
| --- | --- |

6.

Horizontalaus bendradarbiavimo susitarimams linijinėje laivyboje bendrųjų paslaugų teikimo atžvilgiu taikomas 2000 m. balandžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 823/2000 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikroms linijinės laivybos bendrovių (konsorciumų) susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų grupėms (8). Jame nustatytos sąlygos, kaip apibrėžta Sutarties 81 straipsnio 3 dalyje, kurioms esant Sutarties 81 straipsnio 1 dalyje numatytas draudimas netaikomas dviejų arba daugiau vežėjų laivais (konsorciumų) tarpusavio susitarimams. Šis reglamentas bus peržiūrėtas atsižvelgiant į Reglamente (EB) Nr. 1419/2006 (9) numatytus pakeitimus.

| 7. | Šiomis gairėmis nepažeidžiamas galimas Europos Bendrijų Teisingumo Teismo arba Pirmosios instancijos teismo Sutarties 81 straipsnio aiškinimas. Gairėse pateikti principai turi būti taikomi atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes kiekvienu atveju. |
| --- | --- |

7.

Šiomis gairėmis nepažeidžiamas galimas Europos Bendrijų Teisingumo Teismo arba Pirmosios instancijos teismo Sutarties 81 straipsnio aiškinimas. Gairėse pateikti principai turi būti taikomi atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes kiekvienu atveju.

| 8. | Komisija taikys šias gaires pradinį penkerių metų laikotarpį. |
| --- | --- |

8.

Komisija taikys šias gaires pradinį penkerių metų laikotarpį.

2.   Jūrų transporto paslaugos

2.1.   Taikymo sritis

| 9. | Linijinės laivybos paslaugos, kabotažas ir trampinių laivų paslaugos yra jūrų transporto sektoriai, kuriems tiesioginį poveikį padarė Reglamente (EB) Nr. 1419/2006 numatyti pakeitimai. |
| --- | --- |

9.

Linijinės laivybos paslaugos, kabotažas ir trampinių laivų paslaugos yra jūrų transporto sektoriai, kuriems tiesioginį poveikį padarė Reglamente (EB) Nr. 1419/2006 numatyti pakeitimai.

| 10. | Linijinė laivyba — reguliarus krovinių, dažniausiai konteineriuose, gabenimas į uostus tam tikru geografiniu maršrutu, paprastai vadinamu linija. Kitos linijinės laivybos bendros savybės: tvarkaraščiai ir plaukimo dienos yra iš anksto paskelbtos, o paslaugos teikiamos bet kuriam transporto naudotojui. Reglamento (EEB) Nr. 4056/86 1 straipsnio 3 dalies a punkte trampinių laivų paslaugos apibrėžtos taip: nepakuotų arba pakuotų prekių gabenimas frachtuojant visą laivą arba jo dalį vieno arba keleto ekspeditorių pagal kelionės planą, tvarkaraštį arba bet kurios kitos formos nereguliariais ar neskelbiamais reisais, kai dėl važtos tarifų laisvai susitariama kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į pasiūlą ir paklausą. Dažniausiai tai vienos rūšies prekių, kuriomis užpildomas visas laivas, gabenimas ne pagal tvarkaraštį (10). Kabotažas — jūrų transporto paslaugų, įskaitant trampinę ir linijinę laivybą, teikimas tarp dviejų arba daugiau tos pačios valstybės narės uostų (11). Nors šios gairės konkrečiai neskirtos kabotažo paslaugoms, jos vis dėlto taikomos šioms paslaugoms, jeigu šios paslaugos teikiamos kaip linijinės laivybos arba kaip trampinės laivybos paslaugos. |
| --- | --- |

10.

Linijinė laivyba — reguliarus krovinių, dažniausiai konteineriuose, gabenimas į uostus tam tikru geografiniu maršrutu, paprastai vadinamu linija. Kitos linijinės laivybos bendros savybės: tvarkaraščiai ir plaukimo dienos yra iš anksto paskelbtos, o paslaugos teikiamos bet kuriam transporto naudotojui. Reglamento (EEB) Nr. 4056/86 1 straipsnio 3 dalies a punkte trampinių laivų paslaugos apibrėžtos taip: nepakuotų arba pakuotų prekių gabenimas frachtuojant visą laivą arba jo dalį vieno arba keleto ekspeditorių pagal kelionės planą, tvarkaraštį arba bet kurios kitos formos nereguliariais ar neskelbiamais reisais, kai dėl važtos tarifų laisvai susitariama kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į pasiūlą ir paklausą. Dažniausiai tai vienos rūšies prekių, kuriomis užpildomas visas laivas, gabenimas ne pagal tvarkaraštį (10). Kabotažas — jūrų transporto paslaugų, įskaitant trampinę ir linijinę laivybą, teikimas tarp dviejų arba daugiau tos pačios valstybės narės uostų (11). Nors šios gairės konkrečiai neskirtos kabotažo paslaugoms, jos vis dėlto taikomos šioms paslaugoms, jeigu šios paslaugos teikiamos kaip linijinės laivybos arba kaip trampinės laivybos paslaugos.

2.2.   Poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

| 11. | Sutarties 81 straipsnis taikomas visiems susitarimams, kurie gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Kad būtų padarytas poveikis prekybai, turi būti įmanoma numatyti, kad esant pakankamam tikėtinumo laipsniui remiantis objektyviais teisiniais arba faktiniais veiksniais susitarimas arba elgesys gali turėti tiesioginį arba netiesioginį, faktinį arba galimą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybos pobūdžiui, pavyzdžiui, gali pažeisti bendrosios rinkos tikslo įgyvendinimą (12). Komisija Gairėse dėl poveikio prekybai koncepcijos pagal Sutarties 81 ir 82 straipsnius (13) paskelbė paaiškinimus apie tai, kaip ji taikys poveikio prekybai koncepciją. |
| --- | --- |

11.

Sutarties 81 straipsnis taikomas visiems susitarimams, kurie gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Kad būtų padarytas poveikis prekybai, turi būti įmanoma numatyti, kad esant pakankamam tikėtinumo laipsniui remiantis objektyviais teisiniais arba faktiniais veiksniais susitarimas arba elgesys gali turėti tiesioginį arba netiesioginį, faktinį arba galimą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybos pobūdžiui, pavyzdžiui, gali pažeisti bendrosios rinkos tikslo įgyvendinimą (12). Komisija Gairėse dėl poveikio prekybai koncepcijos pagal Sutarties 81 ir 82 straipsnius (13) paskelbė paaiškinimus apie tai, kaip ji taikys poveikio prekybai koncepciją.

| 12. | Linijinės laivybos ir susivienijimų dalyvių siūlomos transporto paslaugos dažnai yra tarptautinio pobūdžio, susiejančios Bendrijos uostus su trečiosiomis šalimis ir (arba) susijusios su dviejų arba daugiau valstybių narių tarpusavio eksportu ir importu (t. y. Bendrijos vidaus prekyba) (14). Daugumoje atveju tikėtina, kad bus daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai inter alia atsižvelgiant į poveikį, kuris bus daromas transporto ir tarpinių paslaugų teikimo rinkose (15). |
| --- | --- |

12.

Linijinės laivybos ir susivienijimų dalyvių siūlomos transporto paslaugos dažnai yra tarptautinio pobūdžio, susiejančios Bendrijos uostus su trečiosiomis šalimis ir (arba) susijusios su dviejų arba daugiau valstybių narių tarpusavio eksportu ir importu (t. y. Bendrijos vidaus prekyba) (14). Daugumoje atveju tikėtina, kad bus daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai inter alia atsižvelgiant į poveikį, kuris bus daromas transporto ir tarpinių paslaugų teikimo rinkose (15).

| 13. | Poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai ypač svarbus jūrų kabotažo paslaugoms, nes pagal jį taip pat nustatoma Reglamento (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo 3 straipsnio taikymo sritis. Poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai, kurį gali padaryti tokios paslaugos, dydis turi būti vertinamas kiekvienu konkrečiu atveju (16). |
| --- | --- |

13.

Poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai ypač svarbus jūrų kabotažo paslaugoms, nes pagal jį taip pat nustatoma Reglamento (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo 3 straipsnio taikymo sritis. Poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai, kurį gali padaryti tokios paslaugos, dydis turi būti vertinamas kiekvienu konkrečiu atveju (16).

2.3.   Atitinkama rinka

| 14. | Siekiant pagal Sutarties 81 straipsnį įvertinti susitarimo poveikį konkurencijai, būtina apibrėžti atitinkamą (-as) produkto ir geografinę (-es) rinką (-as). Pagrindinis rinkos apibrėžimo tikslas — sistemingai nustatyti konkurencinius suvaržymus, kuriuos patiria įmonė. Paaiškinimus dėl šio klausimo galima rasti Komisijos pranešime dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo Bendrijos konkurencijos teisės tikslams (17). Šie paaiškinimai taip pat svarbūs apibrėžiant jūrų transporto paslaugų rinką. |
| --- | --- |

14.

Siekiant pagal Sutarties 81 straipsnį įvertinti susitarimo poveikį konkurencijai, būtina apibrėžti atitinkamą (-as) produkto ir geografinę (-es) rinką (-as). Pagrindinis rinkos apibrėžimo tikslas — sistemingai nustatyti konkurencinius suvaržymus, kuriuos patiria įmonė. Paaiškinimus dėl šio klausimo galima rasti Komisijos pranešime dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo Bendrijos konkurencijos teisės tikslams (17). Šie paaiškinimai taip pat svarbūs apibrėžiant jūrų transporto paslaugų rinką.

| 15. | Atitinkama produkto rinka apima visas tas prekes ir (arba) paslaugas, kurios vartotojo požiūriu yra sukeičiamos arba pakeičiančios viena kitą atsižvelgiant į jų savybes, kainas ir paskirtį (18). Atitinkama geografinė rinka apima teritoriją, kurioje susijusios įmonės siūlo prekes arba paslaugas, kurioje konkurencijos sąlygos yra pakankamai vienodos ir kuri nuo gretimų teritorijų skiriasi tuo, kad jose yra pastebimai skirtingos konkurencijos sąlygos (19). Vežėjas (-ai) negali daryti didelio poveikio vyraujančioms rinkos sąlygoms, jeigu dėl nedidelių pastovių santykinės kainos pakitimų ir nepatirdami didesnių papildomų išlaidų arba rizikos pirkėjai per trumpą laiką gali kreiptis į kitus paslaugos teikėjus (20). |
| --- | --- |

15.

Atitinkama produkto rinka apima visas tas prekes ir (arba) paslaugas, kurios vartotojo požiūriu yra sukeičiamos arba pakeičiančios viena kitą atsižvelgiant į jų savybes, kainas ir paskirtį (18). Atitinkama geografinė rinka apima teritoriją, kurioje susijusios įmonės siūlo prekes arba paslaugas, kurioje konkurencijos sąlygos yra pakankamai vienodos ir kuri nuo gretimų teritorijų skiriasi tuo, kad jose yra pastebimai skirtingos konkurencijos sąlygos (19). Vežėjas (-ai) negali daryti didelio poveikio vyraujančioms rinkos sąlygoms, jeigu dėl nedidelių pastovių santykinės kainos pakitimų ir nepatirdami didesnių papildomų išlaidų arba rizikos pirkėjai per trumpą laiką gali kreiptis į kitus paslaugos teikėjus (20).

2.3.1.   Linijinė laivyba

| 16. | Linijinės laivybos naudojant konteinerius paslaugos keliuose Komisijos ir Teismo sprendimuose buvo apibrėžtos kaip atitinkama linijinės laivybos produkto rinka (21). Kitos transporto rūšys nebuvo įtrauktos į tą pačią paslaugos rinką nepaisant to, kad kai kuriais atvejais šios paslaugos galėtų būti laikomos iš dalies sukeičiamomis. Taip yra todėl, nes nėra lengva pakeisti didelės dalies prekių vežimo konteineriuose kitomis transporto rūšimis, pavyzdžiui, oro transporto paslaugomis (22). |
| --- | --- |

16.

Linijinės laivybos naudojant konteinerius paslaugos keliuose Komisijos ir Teismo sprendimuose buvo apibrėžtos kaip atitinkama linijinės laivybos produkto rinka (21). Kitos transporto rūšys nebuvo įtrauktos į tą pačią paslaugos rinką nepaisant to, kad kai kuriais atvejais šios paslaugos galėtų būti laikomos iš dalies sukeičiamomis. Taip yra todėl, nes nėra lengva pakeisti didelės dalies prekių vežimo konteineriuose kitomis transporto rūšimis, pavyzdžiui, oro transporto paslaugomis (22).

| 17. | Tam tikromis aplinkybėmis gali būti tikslinga apibrėžti siauresnę produkto rinką, apimančią tik jūra gabenamą konkrečios rūšies produktą. Pavyzdžiui, greitai gendančių prekių gabenimas galėtų apimti tik gabenimą šaldomuosiuose konteineriuose arba apimti gabenimą įprastais laivais-šaldytuvais (23). Išskirtinėmis aplinkybėmis palaidų krovinių (angl. break bulk) gabenimą įmanoma iš dalies pakeisti krovinių gabenimu konteineriuose ir atvirkščiai (24), tačiau neatrodo, kad įmanomas ilgalaikis gabenimo konteineriuose pakeitimas palaidų krovinių gabenimu. Didelei daugumai prekių rūšių ir prekių konteineriuose naudotojams palaidų krovinių gabenimas nėra tinkama alternatyva linijinei laivybai naudojant konteinerius (25). Kartą pradėjus krovinius reguliariai gabenti konteineriuose, mažai tikėtina, kad jie kada nors vėl bus gabenami ne konteineriuose (26). Todėl linijinei laivybai naudojant konteinerius būdingas tik vienos krypties pakeičiamumas (27). |
| --- | --- |

17.

Tam tikromis aplinkybėmis gali būti tikslinga apibrėžti siauresnę produkto rinką, apimančią tik jūra gabenamą konkrečios rūšies produktą. Pavyzdžiui, greitai gendančių prekių gabenimas galėtų apimti tik gabenimą šaldomuosiuose konteineriuose arba apimti gabenimą įprastais laivais-šaldytuvais (23). Išskirtinėmis aplinkybėmis palaidų krovinių (angl. break bulk) gabenimą įmanoma iš dalies pakeisti krovinių gabenimu konteineriuose ir atvirkščiai (24), tačiau neatrodo, kad įmanomas ilgalaikis gabenimo konteineriuose pakeitimas palaidų krovinių gabenimu. Didelei daugumai prekių rūšių ir prekių konteineriuose naudotojams palaidų krovinių gabenimas nėra tinkama alternatyva linijinei laivybai naudojant konteinerius (25). Kartą pradėjus krovinius reguliariai gabenti konteineriuose, mažai tikėtina, kad jie kada nors vėl bus gabenami ne konteineriuose (26). Todėl linijinei laivybai naudojant konteinerius būdingas tik vienos krypties pakeičiamumas (27).

| 18. | Atitinkama geografinė rinka apima teritoriją, kurioje siūlomos paslaugos, paprastai tai yra uostų, kuriuose teikiamos paslaugos, grupė (28). Kalbant apie Europoje teikiamas paslaugas, iki šiol geografinė rinka buvo apibrėžiama kaip Šiaurės Europos ir (arba) Viduržemio jūros uostų grupė. Linijinės laivybos paslaugos, teikiamos iš Viduržemio jūros uostų, apibrėžiamos kaip atskiros rinkos, nes šios paslaugos yra tik iš dalies pakeičiamos paslaugomis, teikiamomis iš Šiaurės Europos uostų (29). |
| --- | --- |

18.

Atitinkama geografinė rinka apima teritoriją, kurioje siūlomos paslaugos, paprastai tai yra uostų, kuriuose teikiamos paslaugos, grupė (28). Kalbant apie Europoje teikiamas paslaugas, iki šiol geografinė rinka buvo apibrėžiama kaip Šiaurės Europos ir (arba) Viduržemio jūros uostų grupė. Linijinės laivybos paslaugos, teikiamos iš Viduržemio jūros uostų, apibrėžiamos kaip atskiros rinkos, nes šios paslaugos yra tik iš dalies pakeičiamos paslaugomis, teikiamomis iš Šiaurės Europos uostų (29).

2.3.2.   Trampinės paslaugos

| 19. | Komisija dar netaikė Sutarties 81 straipsnio trampinei laivybai. Vertindamos įmonės galėtų atsižvelgti į toliau pateiktus veiksnius tiek, kiek jie svarbūs šių įmonių teikiamoms trampinės laivybos paslaugoms. |
| --- | --- |

19.

Komisija dar netaikė Sutarties 81 straipsnio trampinei laivybai. Vertindamos įmonės galėtų atsižvelgti į toliau pateiktus veiksnius tiek, kiek jie svarbūs šių įmonių teikiamoms trampinės laivybos paslaugoms.

Veiksniai, į kuriuos atsižvelgiama, kai atitinkama produkto rinka nustatoma pagal paklausą (paklausos pakeičiamumas)

| 20. | Pagrindinės konkretaus gabenimo prašymo sąlygos yra pradinis trampinės laivybos atitinkamų paslaugos rinkų apibrėžimo taškas, nes jos dažniausiai nurodo esminius konkretaus gabenimo prašymo elementus (30). Atsižvelgiant į konkrečius transporto naudotojų poreikius, pagrindines sąlygas sudarys svarstytini ir nesvarstytini elementai. Nustačius pagrindinių sąlygų svarstytiną elementą, pavyzdžiui, laivo rūšį arba dydį, gali paaiškėti, kad, pavyzdžiui, šio konkretaus elemento atitinkama rinka platesnė, negu nurodyta pradiniame gabenimo prašyme. |
| --- | --- |

20.

Pagrindinės konkretaus gabenimo prašymo sąlygos yra pradinis trampinės laivybos atitinkamų paslaugos rinkų apibrėžimo taškas, nes jos dažniausiai nurodo esminius konkretaus gabenimo prašymo elementus (30). Atsižvelgiant į konkrečius transporto naudotojų poreikius, pagrindines sąlygas sudarys svarstytini ir nesvarstytini elementai. Nustačius pagrindinių sąlygų svarstytiną elementą, pavyzdžiui, laivo rūšį arba dydį, gali paaiškėti, kad, pavyzdžiui, šio konkretaus elemento atitinkama rinka platesnė, negu nurodyta pradiniame gabenimo prašyme.

| 21. | Trampinės laivybos paslaugų pobūdis gali skirtis, be to, yra skirtingų gabenimo sutarčių. Todėl gali prireikti įvertinti, ar naudotojai laiko paslaugas, teikiamas pagal tvarkaraščio sutartis, kelionės plano sutartis ir frachtavimo sutartis, pakeičiamomis. Jeigu taip, jos gali priklausyti tai pačiai atitinkamai rinkai. |
| --- | --- |

21.

Trampinės laivybos paslaugų pobūdis gali skirtis, be to, yra skirtingų gabenimo sutarčių. Todėl gali prireikti įvertinti, ar naudotojai laiko paslaugas, teikiamas pagal tvarkaraščio sutartis, kelionės plano sutartis ir frachtavimo sutartis, pakeičiamomis. Jeigu taip, jos gali priklausyti tai pačiai atitinkamai rinkai.

Veiksniai, į kuriuos atsižvelgiama, kai atitinkama produkto rinka nustatoma pagal pasiūlą (pasiūlos pakeičiamumas)

| 22. | Vežtino krovinio fizinė bei techninė būklė ir laivo rūšis yra pirmi atitinkamos rinkos rodikliai atsižvelgiant į pasiūlą (31). Jeigu laivus per trumpą laiką ir nepatiriant didelių išlaidų galima pritaikyti įvairiems kroviniams gabenti (32), trampinės laivybos paslaugų teikėjai gali konkuruoti dėl įvairių rūšių krovinių gabenimo. Tokiomis aplinkybėmis atitinkama rinka apims daugiau negu vieną krovinių rūšį. |
| --- | --- |

22.

Vežtino krovinio fizinė bei techninė būklė ir laivo rūšis yra pirmi atitinkamos rinkos rodikliai atsižvelgiant į pasiūlą (31). Jeigu laivus per trumpą laiką ir nepatiriant didelių išlaidų galima pritaikyti įvairiems kroviniams gabenti (32), trampinės laivybos paslaugų teikėjai gali konkuruoti dėl įvairių rūšių krovinių gabenimo. Tokiomis aplinkybėmis atitinkama rinka apims daugiau negu vieną krovinių rūšį.

| 23. | Tačiau yra tam tikrų rūšių laivų, kurie yra techniškai pritaikyti ir (arba) specialiai pastatyti specializuotoms transporto paslaugoms teikti. Specializuoti laivai dažniausiai yra konkurencijos atžvilgiu nepalankioje padėtyje, nors jie taip pat gali gabenti kitų rūšių krovinius. Todėl specializuotų paslaugų teikėjų gebėjimas konkuruoti kitose rinkose gali būti ribotas. |
| --- | --- |

23.

Tačiau yra tam tikrų rūšių laivų, kurie yra techniškai pritaikyti ir (arba) specialiai pastatyti specializuotoms transporto paslaugoms teikti. Specializuoti laivai dažniausiai yra konkurencijos atžvilgiu nepalankioje padėtyje, nors jie taip pat gali gabenti kitų rūšių krovinius. Todėl specializuotų paslaugų teikėjų gebėjimas konkuruoti kitose rinkose gali būti ribotas.

| 24. | Laivų rūšys dažnai dalijamos į tam tikrus standartinius sektoriaus dydžius (33). Esant normalioms rinkos sąlygoms, dėl didelės masto ekonomijos neatrodo, kad, kai krovinio dydis labai neatitinka laivo dydžio, paslaugą galima pasiūlyti konkurencingu važtos tarifu. Be to, laivų dydžių pakeičiamumas gali būti nedidelis dėl grimzlės apribojimų uostose ir kanaluose. Todėl apskritai įvairių laivų dydžių pakeičiamumą reikia vertinti taip, kad būtų nustatyta, ar kiekvienas laivo dydis sudaro atskirą atitinkamą rinką. |
| --- | --- |

24.

Laivų rūšys dažnai dalijamos į tam tikrus standartinius sektoriaus dydžius (33). Esant normalioms rinkos sąlygoms, dėl didelės masto ekonomijos neatrodo, kad, kai krovinio dydis labai neatitinka laivo dydžio, paslaugą galima pasiūlyti konkurencingu važtos tarifu. Be to, laivų dydžių pakeičiamumas gali būti nedidelis dėl grimzlės apribojimų uostose ir kanaluose. Todėl apskritai įvairių laivų dydžių pakeičiamumą reikia vertinti taip, kad būtų nustatyta, ar kiekvienas laivo dydis sudaro atskirą atitinkamą rinką.

| 25. | Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, ar yra trampinės laivybos laivų dydžių pakeičiamumo grandinių. Tam tikrose trampinės laivybos rinkose laivų dydžiai rinkos pakraštyje nėra tiesiogiai pakeičiami. Tačiau grandininio pakeičiamumo poveikis vis tiek gali riboti kainų nustatymą pakraščiuose ir todėl jie gali būti įtraukti į platesnį rinkos apibrėžimą. |
| --- | --- |

25.

Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, ar yra trampinės laivybos laivų dydžių pakeičiamumo grandinių. Tam tikrose trampinės laivybos rinkose laivų dydžiai rinkos pakraštyje nėra tiesiogiai pakeičiami. Tačiau grandininio pakeičiamumo poveikis vis tiek gali riboti kainų nustatymą pakraščiuose ir todėl jie gali būti įtraukti į platesnį rinkos apibrėžimą.

| 26. | Tam tikrose trampinės laivybos rinkose reikia nustatyti, ar laivai gali būti laikomi įmonės pajėgumu ir todėl į juos neturėtų būti atsižvelgiama vertinant atitinkamą rinką. |
| --- | --- |

26.

Tam tikrose trampinės laivybos rinkose reikia nustatyti, ar laivai gali būti laikomi įmonės pajėgumu ir todėl į juos neturėtų būti atsižvelgiama vertinant atitinkamą rinką.

| 27. | Papildomi veiksniai, pavyzdžiui, paslaugos teikėjo patikimumas, saugumas, sauga ir norminiai reikalavimai gali turėti įtakos pasiūlos ir paklausos pakeičiamumui, pavyzdžiui, dvigubo korpuso reikalavimas tanklaiviams Bendrijos vandenyse. |
| --- | --- |

27.

Papildomi veiksniai, pavyzdžiui, paslaugos teikėjo patikimumas, saugumas, sauga ir norminiai reikalavimai gali turėti įtakos pasiūlos ir paklausos pakeičiamumui, pavyzdžiui, dvigubo korpuso reikalavimas tanklaiviams Bendrijos vandenyse.

Geografinis aspektas

| 28. | Gabenimo prašymuose dažnai pateikiami geografiniai duomenys, pavyzdžiui, pakrovimo ir iškrovimo uostai arba regionai. Šie uostai yra pirmas atitinkamos geografinės rinkos apibrėžimo pagal paklausą rodiklis. |
| --- | --- |

28.

Gabenimo prašymuose dažnai pateikiami geografiniai duomenys, pavyzdžiui, pakrovimo ir iškrovimo uostai arba regionai. Šie uostai yra pirmas atitinkamos geografinės rinkos apibrėžimo pagal paklausą rodiklis.

| 29. | Trampinėje laivyboje pagal pasiūlą uostai yra dažnai pakeičiami, nes paslaugos nėra teikiamos pagal tvarkaraštį, bet priklauso nuo konkrečios paklausos. Uostų pakeičiamumas gali sumažėti dėl laivų judumo ribojimų, pavyzdžiui, terminalo ar grimzlės ribojimų arba aplinkos apsaugos standartų tam tikroms laivų rūšims tam tikruose uostose arba regionuose. |
| --- | --- |

29.

Trampinėje laivyboje pagal pasiūlą uostai yra dažnai pakeičiami, nes paslaugos nėra teikiamos pagal tvarkaraštį, bet priklauso nuo konkrečios paklausos. Uostų pakeičiamumas gali sumažėti dėl laivų judumo ribojimų, pavyzdžiui, terminalo ar grimzlės ribojimų arba aplinkos apsaugos standartų tam tikroms laivų rūšims tam tikruose uostose arba regionuose.

| 30. | Apibrėžiant atitinkamas geografines rinkas reikėtų atsižvelgti į laivų padėties keitimą, kelionę su balastu ir prekybos pusiausvyros sutrikdymus. Tam tikros geografinės rinkos gali būti apibrėžtos pagal kryptį arba gali egzistuoti tik laikinai, pavyzdžiui, kai klimato sąlygos arba derliaus laikotarpiai periodiškai daro poveikį tam tikrų krovinių gabenimo paklausai. |
| --- | --- |

30.

Apibrėžiant atitinkamas geografines rinkas reikėtų atsižvelgti į laivų padėties keitimą, kelionę su balastu ir prekybos pusiausvyros sutrikdymus. Tam tikros geografinės rinkos gali būti apibrėžtos pagal kryptį arba gali egzistuoti tik laikinai, pavyzdžiui, kai klimato sąlygos arba derliaus laikotarpiai periodiškai daro poveikį tam tikrų krovinių gabenimo paklausai.

2.4.   Rinkos dalių apskaičiavimas

| 31. | Kalbant apie linijinę laivybą keliuose Komisijos ir Teismo sprendimuose duomenys apie apimtį ir (arba) pajėgumą nurodomi kaip rinkos dalių apskaičiavimo pagrindas (34). |
| --- | --- |

31.

Kalbant apie linijinę laivybą keliuose Komisijos ir Teismo sprendimuose duomenys apie apimtį ir (arba) pajėgumą nurodomi kaip rinkos dalių apskaičiavimo pagrindas (34).

| 32. | Trampinės laivybos rinkose paslaugų teikėjai konkuruoja dėl gabenimo sutarčių, t. y. jie parduoda reisus. Atsižvelgdami į konkrečias svarstomas paslaugas rinkos dalyviai gali apskaičiuoti savo metines rinkos dalis pagal įvairius duomenis (35), pavyzdžiui:






  a) | reisų skaičių; |
| --- | --- | --- |

32.

Trampinės laivybos rinkose paslaugų teikėjai konkuruoja dėl gabenimo sutarčių, t. y. jie parduoda reisus. Atsižvelgdami į konkrečias svarstomas paslaugas rinkos dalyviai gali apskaičiuoti savo metines rinkos dalis pagal įvairius duomenis (35), pavyzdžiui:

a)

reisų skaičių;

| b) | šalių apimties arba vertės dalį, palyginti su bendru konkrečiu gabenamu kroviniu; |
| --- | --- |

b)

šalių apimties arba vertės dalį, palyginti su bendru konkrečiu gabenamu kroviniu;

| c) | šalių dalį tvarkaraščio sutarčių rinkoje; |
| --- | --- |

c)

šalių dalį tvarkaraščio sutarčių rinkoje;

| d) | duomenis apie šalių derybas dėl sutarčių; |
| --- | --- |

d)

duomenis apie šalių derybas dėl sutarčių;

| e) | šalių pajėgumo dalis atitinkamame laivyne (pagal laivo rūšį ir dydį) (36). |
| --- | --- |

e)

šalių pajėgumo dalis atitinkamame laivyne (pagal laivo rūšį ir dydį) (36).

3.   Horizontalūs susitarimai jūrų transporto sektoriuje

| 33. | Bendradarbiavimo susitarimai yra bendras jūrų transporto rinkų bruožas. Atsižvelgiant į tai, kad šiuos susitarimus gali sudaryti esami arba galimi konkurentai ir kad šie susitarimai gali neigiamai paveikti konkurencijos kriterijus, įmonės turi ypatingai stengtis užtikrinti, kad būtų laikomasi konkurencijos taisyklių. Paslaugų rinkose, pavyzdžiui, jūrų transporto sektoriuje, vertinant galimą susitarimo poveikį atitinkamoje rinkoje ypač svarbūs šie elementai: teikiamų paslaugų kainos, išlaidos, kokybė, dažnumas ir įvairovė, paslaugų naujovės, rinkodara ir komercializacija. |
| --- | --- |

33.

Bendradarbiavimo susitarimai yra bendras jūrų transporto rinkų bruožas. Atsižvelgiant į tai, kad šiuos susitarimus gali sudaryti esami arba galimi konkurentai ir kad šie susitarimai gali neigiamai paveikti konkurencijos kriterijus, įmonės turi ypatingai stengtis užtikrinti, kad būtų laikomasi konkurencijos taisyklių. Paslaugų rinkose, pavyzdžiui, jūrų transporto sektoriuje, vertinant galimą susitarimo poveikį atitinkamoje rinkoje ypač svarbūs šie elementai: teikiamų paslaugų kainos, išlaidos, kokybė, dažnumas ir įvairovė, paslaugų naujovės, rinkodara ir komercializacija.

| 34. | Ypač svarbios trys susitarimų rūšys, susijusios su šiose gairėse numatytomis paslaugomis: techniniai susitarimai, keitimasis informacija ir susivienijimai. |
| --- | --- |

34.

Ypač svarbios trys susitarimų rūšys, susijusios su šiose gairėse numatytomis paslaugomis: techniniai susitarimai, keitimasis informacija ir susivienijimai.

3.1.   Techniniai susitarimai

| 35. | Tam tikros techninių susitarimų rūšys gali būti nedraudžiamos pagal Sutarties 81 straipsnį, nes jos neriboja konkurencijos. Taip yra, pavyzdžiui, horizontalių susitarimų, kurių vienintelis tikslas ir poveikis yra techninių pagerinimų diegimas arba techninis bendradarbiavimas, atveju. Galima teigti, kad susitarimai, susiję su aplinkos apsaugos standartų įgyvendinimu, taip pat patenka į šią grupę. Konkurentų tarpusavio susitarimai dėl kainos, pajėgumo arba kitų konkurencijos kriterijų iš esmės nepateks į šią grupę (37). |
| --- | --- |

35.

Tam tikros techninių susitarimų rūšys gali būti nedraudžiamos pagal Sutarties 81 straipsnį, nes jos neriboja konkurencijos. Taip yra, pavyzdžiui, horizontalių susitarimų, kurių vienintelis tikslas ir poveikis yra techninių pagerinimų diegimas arba techninis bendradarbiavimas, atveju. Galima teigti, kad susitarimai, susiję su aplinkos apsaugos standartų įgyvendinimu, taip pat patenka į šią grupę. Konkurentų tarpusavio susitarimai dėl kainos, pajėgumo arba kitų konkurencijos kriterijų iš esmės nepateks į šią grupę (37).

3.2.   Linijinės laivybos konkurentų keitimasis informacija

| 36. | Keitimosi informacija sistema reiškia susitarimą, pagal kurį įmonės keičiasi informacija arba teikia ją bendrai agentūrai, kuri yra atsakinga už informacijos centralizavimą, kaupimą bei tvarkymą ir kuri vėliau grąžina ją dalyviams sutartu būdu ir dažnumu. |
| --- | --- |

36.

Keitimosi informacija sistema reiškia susitarimą, pagal kurį įmonės keičiasi informacija arba teikia ją bendrai agentūrai, kuri yra atsakinga už informacijos centralizavimą, kaupimą bei tvarkymą ir kuri vėliau grąžina ją dalyviams sutartu būdu ir dažnumu.

| 37. | Daugelyje pramonės sričių įprasta rinkti apibendrintą statistiką ir bendrą informaciją apie rinką, keistis jomis ir jas skelbti. Ši paskelbta informacija apie rinką yra gera priemonė padaryti rinką skaidresnę ir geriau informuoti pirkėjus, taigi gali padidinti veiksmingumą. Tačiau keičiantis slaptais komerciniais ir konkrečiais duomenimis apie rinką tam tikromis aplinkybėmis galima pažeisti Sutarties 81 straipsnį. Šiomis gairėmis siekiama padėti linijinės laivybos paslaugų teikėjams įvertinti, kada keičiantis tokia informacija pažeidžiamos konkurencijos taisyklės. |
| --- | --- |

37.

Daugelyje pramonės sričių įprasta rinkti apibendrintą statistiką ir bendrą informaciją apie rinką, keistis jomis ir jas skelbti. Ši paskelbta informacija apie rinką yra gera priemonė padaryti rinką skaidresnę ir geriau informuoti pirkėjus, taigi gali padidinti veiksmingumą. Tačiau keičiantis slaptais komerciniais ir konkrečiais duomenimis apie rinką tam tikromis aplinkybėmis galima pažeisti Sutarties 81 straipsnį. Šiomis gairėmis siekiama padėti linijinės laivybos paslaugų teikėjams įvertinti, kada keičiantis tokia informacija pažeidžiamos konkurencijos taisyklės.

| 38. | Linijinės laivybos sektoriuje laivybos linijų, dalyvaujančių lainerių konsorciumuose, keitimasis informacija, kuriam kitaip būtų taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis, leidžiamas, jeigu jis yra pagalbinio pobūdžio ir būtinas teikiant bendras lainerių transporto paslaugas bei būtinas kitoms bendradarbiavimo formoms, kurioms taikoma Tarybos reglamente (EB) Nr. 823/2000 (38) numatyta bendroji išimtis. Toks keitimasis informacija leidžiamas neatsižvelgiant į bendrąją išimtį ir jos netaikant, jeigu ir tiek, kiek jis gali būti atskirai pateisinamas pagal Sutarties 81 straipsnį. |
| --- | --- |

38.

Linijinės laivybos sektoriuje laivybos linijų, dalyvaujančių lainerių konsorciumuose, keitimasis informacija, kuriam kitaip būtų taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis, leidžiamas, jeigu jis yra pagalbinio pobūdžio ir būtinas teikiant bendras lainerių transporto paslaugas bei būtinas kitoms bendradarbiavimo formoms, kurioms taikoma Tarybos reglamente (EB) Nr. 823/2000 (38) numatyta bendroji išimtis. Toks keitimasis informacija leidžiamas neatsižvelgiant į bendrąją išimtį ir jos netaikant, jeigu ir tiek, kiek jis gali būti atskirai pateisinamas pagal Sutarties 81 straipsnį.

3.2.1.   Bendra apžvalga

| 39. | Pagal Bendrijos konkurencijos teisę vertinant keitimosi informacija sistemas reikia atkreipti dėmesį į toliau pateiktus skirtumus. |
| --- | --- |

39.

Pagal Bendrijos konkurencijos teisę vertinant keitimosi informacija sistemas reikia atkreipti dėmesį į toliau pateiktus skirtumus.

| 40. | Keitimasis informacija gali palengvinti antikonkurencinę veiklą, pavyzdžiui, stebima, ar laikomasi susitarimo dėl kartelio. Kai keitimasis informacija yra pagalbinis antikonkurencinei veiklai, jį reikia vertinti vertinant tą veiklą. Šiose gairėse nenagrinėjamas toks keitimasis informacija. |
| --- | --- |

40.

Keitimasis informacija gali palengvinti antikonkurencinę veiklą, pavyzdžiui, stebima, ar laikomasi susitarimo dėl kartelio. Kai keitimasis informacija yra pagalbinis antikonkurencinei veiklai, jį reikia vertinti vertinant tą veiklą. Šiose gairėse nenagrinėjamas toks keitimasis informacija.

| 41. | Tačiau Sutarties 81 straipsnį galima pažeisti vien tik keičiantis informacija. Taip būna tuo atveju, kai keitimasis informacija sumažina arba pašalina abejones dėl konkrečios rinkos veikimo, todėl apribojama įmonių konkurencija (39). |
| --- | --- |

41.

Tačiau Sutarties 81 straipsnį galima pažeisti vien tik keičiantis informacija. Taip būna tuo atveju, kai keitimasis informacija sumažina arba pašalina abejones dėl konkrečios rinkos veikimo, todėl apribojama įmonių konkurencija (39).

| 42. | Kai rinka yra iš tikrųjų konkurencinė, tikėtina, kad dėl rinkos dalyvių veiksmų skaidrumo padidės tiekėjų konkurencija (40). Be to, pagal nusistovėjusią Teismo praktiką įmonėms pagal Sutarties 81 straipsnį nedraudžiama protingai prisitaikyti prie dabartinio arba tikėtino konkurentų elgesio (41). |
| --- | --- |

42.

Kai rinka yra iš tikrųjų konkurencinė, tikėtina, kad dėl rinkos dalyvių veiksmų skaidrumo padidės tiekėjų konkurencija (40). Be to, pagal nusistovėjusią Teismo praktiką įmonėms pagal Sutarties 81 straipsnį nedraudžiama protingai prisitaikyti prie dabartinio arba tikėtino konkurentų elgesio (41).

| 43. | Tačiau kiekvienas rinkos dalyvis turi savarankiškai nustatyti strategiją, kurios ketina laikytis rinkoje. Todėl įmonėms neleidžiama tiesiogiai arba netiesiogiai palaikyti ryšių, kurie daro poveikį konkurento elgesiui arba atskleidžia jų (numatomą) elgesį, su kitais rinkos dalyviais, jeigu šių ryšių tikslas arba poveikis yra sudaryti konkurencijos sąlygas, kurios neatitiktų normalių konkrečios rinkos sąlygų, atsižvelgiant į tiektų produktų arba teiktų paslaugų pobūdį, įmonių dydį bei skaičių ir rinkos apimtį (42). |
| --- | --- |

43.

Tačiau kiekvienas rinkos dalyvis turi savarankiškai nustatyti strategiją, kurios ketina laikytis rinkoje. Todėl įmonėms neleidžiama tiesiogiai arba netiesiogiai palaikyti ryšių, kurie daro poveikį konkurento elgesiui arba atskleidžia jų (numatomą) elgesį, su kitais rinkos dalyviais, jeigu šių ryšių tikslas arba poveikis yra sudaryti konkurencijos sąlygas, kurios neatitiktų normalių konkrečios rinkos sąlygų, atsižvelgiant į tiektų produktų arba teiktų paslaugų pobūdį, įmonių dydį bei skaičių ir rinkos apimtį (42).

| 44. | Bendrijos teismų praktikoje pateikti keli bendro pobūdžio paaiškinimai apie keitimosi informacija galimo poveikio tyrimą. Teismas nustatė, kad labai koncentruotoje oligopolinėje rinkoje, kurioje konkurencija jau labai sumažėjusi, tikėtina, kad pagrindiniams konkurentams dažnai keičiantis išsamia informacija apie konkrečius pirkimus, neteikiant šios informacijos kitiems tiekėjams ir vartotojams, gali būti labai susilpninta esama rinkos dalyvių konkurencija. Esant tokioms aplinkybėms, dėl reguliaraus ir dažno keitimosi informacija apie rinkos veikimą visi konkurentai gali nuolat sužinoti apie įvairių konkrečių konkurentų rinkos padėtį ir strategiją (43). Teisingumo Teismas taip pat nustatė, kad keitimosi informacija sistema gali pažeisti konkurencijos taisykles net kai rinka nėra labai koncentruota, bet joje yra sumažėjęs įmonių sprendimų priėmimo nepriklausomumas dėl spaudimo tolesnėse konkurentų diskusijose (44). Priešingai, Teismas nustatė, kad kainų skelbimo kas ketvirtį sistema, kuria nebuvo sumažintas kiekvienos įmonės netikrumas dėl jos konkurentų elgsenos ateityje, nebuvo Sutarties 81 straipsnio 1 dalies pažeidimas (45). |
| --- | --- |

44.

Bendrijos teismų praktikoje pateikti keli bendro pobūdžio paaiškinimai apie keitimosi informacija galimo poveikio tyrimą. Teismas nustatė, kad labai koncentruotoje oligopolinėje rinkoje, kurioje konkurencija jau labai sumažėjusi, tikėtina, kad pagrindiniams konkurentams dažnai keičiantis išsamia informacija apie konkrečius pirkimus, neteikiant šios informacijos kitiems tiekėjams ir vartotojams, gali būti labai susilpninta esama rinkos dalyvių konkurencija. Esant tokioms aplinkybėms, dėl reguliaraus ir dažno keitimosi informacija apie rinkos veikimą visi konkurentai gali nuolat sužinoti apie įvairių konkrečių konkurentų rinkos padėtį ir strategiją (43). Teisingumo Teismas taip pat nustatė, kad keitimosi informacija sistema gali pažeisti konkurencijos taisykles net kai rinka nėra labai koncentruota, bet joje yra sumažėjęs įmonių sprendimų priėmimo nepriklausomumas dėl spaudimo tolesnėse konkurentų diskusijose (44). Priešingai, Teismas nustatė, kad kainų skelbimo kas ketvirtį sistema, kuria nebuvo sumažintas kiekvienos įmonės netikrumas dėl jos konkurentų elgsenos ateityje, nebuvo Sutarties 81 straipsnio 1 dalies pažeidimas (45).

| 45. | Todėl kiekvienu konkrečiu atveju reikia atsižvelgti į keitimosi informacija faktinį arba galimą poveikį, nes vertinimo rezultatai priklauso nuo veiksnių, kurie kiekvienu konkrečiu atveju yra specifiniai, derinio. Rinkos, kurioje keičiamasi informacija, struktūra ir keitimosi informacija savybės yra du pagrindiniai veiksniai, kuriuos tiria Komisija, vertindama keitimąsi informacija. Vertinant taip pat reikia atsižvelgti į galimą poveikį, kurį rinkoje galėtų padaryti keitimasis informacija, lyginant jį su konkurencinga padėtimi, kuri susiklostytų, jeigu nebūtų susitarimo dėl keitimosi informacija (46). Kad būtų taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis, keitimasis informacija turi padaryti žymų neigiamą poveikį konkurencijos kriterijams (47). |
| --- | --- |

45.

Todėl kiekvienu konkrečiu atveju reikia atsižvelgti į keitimosi informacija faktinį arba galimą poveikį, nes vertinimo rezultatai priklauso nuo veiksnių, kurie kiekvienu konkrečiu atveju yra specifiniai, derinio. Rinkos, kurioje keičiamasi informacija, struktūra ir keitimosi informacija savybės yra du pagrindiniai veiksniai, kuriuos tiria Komisija, vertindama keitimąsi informacija. Vertinant taip pat reikia atsižvelgti į galimą poveikį, kurį rinkoje galėtų padaryti keitimasis informacija, lyginant jį su konkurencinga padėtimi, kuri susiklostytų, jeigu nebūtų susitarimo dėl keitimosi informacija (46). Kad būtų taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis, keitimasis informacija turi padaryti žymų neigiamą poveikį konkurencijos kriterijams (47).

| 46. | Toliau pateikti paaiškinimai yra susiję su konkurencijos ribojimo tyrimu pagal Sutarties 81 straipsnio 1 dalį. Paaiškinimus dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo galima rasti bendrajame pranešime šia tema (48). |
| --- | --- |

46.

Toliau pateikti paaiškinimai yra susiję su konkurencijos ribojimo tyrimu pagal Sutarties 81 straipsnio 1 dalį. Paaiškinimus dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo galima rasti bendrajame pranešime šia tema (48).

3.2.2.   Rinkos struktūra

| 47. | Konkrečios rinkos koncentracijos lygis ir pasiūlos bei paklausos struktūra yra pagrindiniai veiksniai sprendžiant, ar keitimuisi informacija taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis (49). |
| --- | --- |

47.

Konkrečios rinkos koncentracijos lygis ir pasiūlos bei paklausos struktūra yra pagrindiniai veiksniai sprendžiant, ar keitimuisi informacija taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis (49).

| 48. | Koncentracijos lygis yra ypatingai svarbus, nes labiau tikėtina, kad ribojantis poveikis atsiras ir išliks labai koncentruotose oligopolinėse rinkose (50), o ne mažiau koncentruotose rinkose. Didesnis koncentruotos rinkos skaidrumas gali sustiprinti įmonių tarpusavio priklausomybę ir sumažinti konkurencijos intensyvumą (51). |
| --- | --- |

48.

Koncentracijos lygis yra ypatingai svarbus, nes labiau tikėtina, kad ribojantis poveikis atsiras ir išliks labai koncentruotose oligopolinėse rinkose (50), o ne mažiau koncentruotose rinkose. Didesnis koncentruotos rinkos skaidrumas gali sustiprinti įmonių tarpusavio priklausomybę ir sumažinti konkurencijos intensyvumą (51).

| 49. | Pasiūlos ir paklausos struktūra taip pat svarbi, ypač konkuruojančių rinkos dalyvių skaičius, jų rinkos dalių simetrija bei stabilumas ir konkurentų struktūrinių tarpusavio ryšių buvimas (52). Komisija taip pat gali tirti kitus veiksnius, pavyzdžiui, paslaugų vienodumą ir bendrą rinkos skaidrumą. |
| --- | --- |

49.

Pasiūlos ir paklausos struktūra taip pat svarbi, ypač konkuruojančių rinkos dalyvių skaičius, jų rinkos dalių simetrija bei stabilumas ir konkurentų struktūrinių tarpusavio ryšių buvimas (52). Komisija taip pat gali tirti kitus veiksnius, pavyzdžiui, paslaugų vienodumą ir bendrą rinkos skaidrumą.

3.2.3.   Informacijos, kuria keičiamasi, savybės

| 50. | Keitimasis jau viešai skelbiama informacija nėra Sutarties 81 straipsnio 1 dalies pažeidimas (53). Tačiau svarbu nustatyti, ar keitimasis informacija papildo viešai skelbiamą informaciją ir (arba) sujungia viešai skelbiamą informaciją su kita informacija, o taip sujungta informacija pasidaro slapta komercinė informacija ir keitimasis ja gali riboti konkurenciją. |
| --- | --- |

50.

Keitimasis jau viešai skelbiama informacija nėra Sutarties 81 straipsnio 1 dalies pažeidimas (53). Tačiau svarbu nustatyti, ar keitimasis informacija papildo viešai skelbiamą informaciją ir (arba) sujungia viešai skelbiamą informaciją su kita informacija, o taip sujungta informacija pasidaro slapta komercinė informacija ir keitimasis ja gali riboti konkurenciją.

| 51. | Informacija, kuri nėra pasenusi ir kuri susijusi su konkurencijos kriterijais, pavyzdžiui, kaina, pajėgumu arba išlaidomis, bus laikoma slapta komercine informacija. Labiau tikėtina, kad Sutarties 81 straipsnio 1 dalį pažeis konkurentų keitimasis tokiais duomenimis negu keitimasis ne tokia slapta komercine informacija. |
| --- | --- |

51.

Informacija, kuri nėra pasenusi ir kuri susijusi su konkurencijos kriterijais, pavyzdžiui, kaina, pajėgumu arba išlaidomis, bus laikoma slapta komercine informacija. Labiau tikėtina, kad Sutarties 81 straipsnio 1 dalį pažeis konkurentų keitimasis tokiais duomenimis negu keitimasis ne tokia slapta komercine informacija.

| 52. | Informacija gali būti konkreti arba apibendrinta. Konkretūs duomenys yra susiję su nustatyta įmone arba įmone, kurią galima nustatyti. Apibendrinti duomenys — tai sujungti duomenys, gauti iš pakankamo skaičiaus nepriklausomų įmonių, todėl neįmanoma atpažinti konkrečių duomenų. Labiau tikėtina, kad konkurentų keitimuisi konkrečia informacija bus taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis (54), kai keitimasis susijęs su slaptais komerciniais duomenimis. Keitimuisi apibendrinta informacija iš esmės netaikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis. Komisija kreips ypatingą dėmesį į apibendrinimo lygį. Jis turėtų būti toks, kad informacija negalėtų būti išskaidyta, ir todėl pagal ją įmonės tiesiogiai arba netiesiogiai negalėtų nustatyti konkurencinės savo konkurentų strategijos. |
| --- | --- |

52.

Informacija gali būti konkreti arba apibendrinta. Konkretūs duomenys yra susiję su nustatyta įmone arba įmone, kurią galima nustatyti. Apibendrinti duomenys — tai sujungti duomenys, gauti iš pakankamo skaičiaus nepriklausomų įmonių, todėl neįmanoma atpažinti konkrečių duomenų. Labiau tikėtina, kad konkurentų keitimuisi konkrečia informacija bus taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis (54), kai keitimasis susijęs su slaptais komerciniais duomenimis. Keitimuisi apibendrinta informacija iš esmės netaikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis. Komisija kreips ypatingą dėmesį į apibendrinimo lygį. Jis turėtų būti toks, kad informacija negalėtų būti išskaidyta, ir todėl pagal ją įmonės tiesiogiai arba netiesiogiai negalėtų nustatyti konkurencinės savo konkurentų strategijos.

| 53. | Taip pat svarbūs veiksniai yra duomenų naujumas ir laikotarpis, su kuriuo jie susiję. Duomenys gali būti pasenę, aktualūs arba apie ateitį. Iš esmės keitimuisi pasenusia informacija nėra taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis, nes jis negali turėti jokios tikros įtakos tolesniam įmonės elgesiui. Paskutinėse bylose Komisija laikėsi nuomonės, kad senesnė nei vienerių metų informacija yra pasenusi informacija (55), o ne senesnę nei vienerių metų informaciją laikė aktualia informacija (56). Vertinti, ar informacija yra pasenusi arba aktuali, reikėtų lanksčiai, atsižvelgiant į duomenų pasenimo laipsnį atitinkamoje rinkoje. Duomenys apie ateitį susiję su įmonės požiūriu į tai, kaip rinka vystysis, arba su strategija, kurios ji ketina laikytis toje rinkoje. Labai tikėtina, kad dėl keitimosi duomenimis apie ateitį kils problemų, ypač kai jie susiję su kainomis arba gamyba. Keičiantis duomenimis apie ateitį gali paaiškėti, kokios komercinės strategijos įmonė ketina laikytis rinkoje. Tokiu būdu gali būti žymiai sumažinta informacija besikeičiančių šalių konkurencija ir todėl gali būti apribota konkurencija. |
| --- | --- |

53.

Taip pat svarbūs veiksniai yra duomenų naujumas ir laikotarpis, su kuriuo jie susiję. Duomenys gali būti pasenę, aktualūs arba apie ateitį. Iš esmės keitimuisi pasenusia informacija nėra taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis, nes jis negali turėti jokios tikros įtakos tolesniam įmonės elgesiui. Paskutinėse bylose Komisija laikėsi nuomonės, kad senesnė nei vienerių metų informacija yra pasenusi informacija (55), o ne senesnę nei vienerių metų informaciją laikė aktualia informacija (56). Vertinti, ar informacija yra pasenusi arba aktuali, reikėtų lanksčiai, atsižvelgiant į duomenų pasenimo laipsnį atitinkamoje rinkoje. Duomenys apie ateitį susiję su įmonės požiūriu į tai, kaip rinka vystysis, arba su strategija, kurios ji ketina laikytis toje rinkoje. Labai tikėtina, kad dėl keitimosi duomenimis apie ateitį kils problemų, ypač kai jie susiję su kainomis arba gamyba. Keičiantis duomenimis apie ateitį gali paaiškėti, kokios komercinės strategijos įmonė ketina laikytis rinkoje. Tokiu būdu gali būti žymiai sumažinta informacija besikeičiančių šalių konkurencija ir todėl gali būti apribota konkurencija.

| 54. | Taip pat reikėtų atsižvelgti į keitimosi informacija dažnumą. Kuo dažniau keičiamasi duomenimis, tuo greičiau konkurentai gali reaguoti. Tai palengvina atsakomųjų priemonių taikymą ir galiausiai sumažina paskatas imtis konkurencinių veiksmų rinkoje. Vadinamoji paslėpta konkurencija galėtų būti apribota. |
| --- | --- |

54.

Taip pat reikėtų atsižvelgti į keitimosi informacija dažnumą. Kuo dažniau keičiamasi duomenimis, tuo greičiau konkurentai gali reaguoti. Tai palengvina atsakomųjų priemonių taikymą ir galiausiai sumažina paskatas imtis konkurencinių veiksmų rinkoje. Vadinamoji paslėpta konkurencija galėtų būti apribota.

| 55. | Linijinės laivybos atveju, pavyzdžiui, keitimasis pasenusiais duomenimis apie apimtį ir pajėgumą, net jeigu jie išskaidyti, greičiausiai neribos konkurencijos; ar duomenys gali būti laikomi pasenusiais, turi būti nustatoma atsižvelgiant į galimą jų atskleidimo poveikį atitinkamoje rinkoje. Laikotarpis, per kurį duomenys pasensta, greičiausiai yra trumpesnis, jeigu duomenys yra apibendrinti, negu jeigu duomenys yra konkretūs. Taip pat ir keitimasis aktualiais duomenimis apie apimtį ir pajėgumą greičiausiai neribos konkurencijos, jeigu duomenys apibendrinti iki tokio tinkamo lygio, kad konkrečių ekspeditorių arba vežėjų sandorių negalima nustatyti nei tiesiogiai, nei netiesiogiai. |
| --- | --- |

55.

Linijinės laivybos atveju, pavyzdžiui, keitimasis pasenusiais duomenimis apie apimtį ir pajėgumą, net jeigu jie išskaidyti, greičiausiai neribos konkurencijos; ar duomenys gali būti laikomi pasenusiais, turi būti nustatoma atsižvelgiant į galimą jų atskleidimo poveikį atitinkamoje rinkoje. Laikotarpis, per kurį duomenys pasensta, greičiausiai yra trumpesnis, jeigu duomenys yra apibendrinti, negu jeigu duomenys yra konkretūs. Taip pat ir keitimasis aktualiais duomenimis apie apimtį ir pajėgumą greičiausiai neribos konkurencijos, jeigu duomenys apibendrinti iki tokio tinkamo lygio, kad konkrečių ekspeditorių arba vežėjų sandorių negalima nustatyti nei tiesiogiai, nei netiesiogiai.

| 56. | Priešingai, reikėtų atsargiai vertinti keitimąsi informacija apie numatomą pajėgumą, kuri nesiremia paprastai viešai skelbiamais duomenimis, net jeigu ji apibendrinta, ypač kai tai vyksta koncentruotose rinkose. Linijinės laivybos rinkose duomenys apie pajėgumą yra pagrindinis kriterijus, pagal kurį derinamas konkurencinis elgesys ir kuris daro tiesioginį poveikį kainoms. Apibendrinta informacija apie numatomą pajėgumą, nurodanti kaip pajėgumas bus paskirstytas įvairioms linijoms, gali būti antikonkurencinė, jeigu dėl jos keli arba visi vežėjai nustatys bendrą strategiją, o paslaugos bus teikiamos už didesnes nei konkurencingos kainas. Be to, yra pavojus, kad duomenys bus išskaidyti, nes jie gali būti sujungti su konkrečiais linijinių vežėjų pranešimais. Todėl įmonės galėtų nustatyti konkurentų rinkos padėtį ir strategiją. |
| --- | --- |

56.

Priešingai, reikėtų atsargiai vertinti keitimąsi informacija apie numatomą pajėgumą, kuri nesiremia paprastai viešai skelbiamais duomenimis, net jeigu ji apibendrinta, ypač kai tai vyksta koncentruotose rinkose. Linijinės laivybos rinkose duomenys apie pajėgumą yra pagrindinis kriterijus, pagal kurį derinamas konkurencinis elgesys ir kuris daro tiesioginį poveikį kainoms. Apibendrinta informacija apie numatomą pajėgumą, nurodanti kaip pajėgumas bus paskirstytas įvairioms linijoms, gali būti antikonkurencinė, jeigu dėl jos keli arba visi vežėjai nustatys bendrą strategiją, o paslaugos bus teikiamos už didesnes nei konkurencingos kainas. Be to, yra pavojus, kad duomenys bus išskaidyti, nes jie gali būti sujungti su konkrečiais linijinių vežėjų pranešimais. Todėl įmonės galėtų nustatyti konkurentų rinkos padėtį ir strategiją.

| 57. | Kalbant apie linijinę laivybą, kainos indeksas išreiškia vidutinius kainos svyravimus už konteinerio vežimą jūra. Kainos indeksas, kuris remiasi tinkamai apibendrintais duomenimis apie kainą, greičiausiai nepažeis Sutarties 81 straipsnio 1 dalies, jeigu apibendrinimo lygis toks, kad informacija negalėtų būti išskaidyta, ir todėl pagal ją įmonės tiesiogiai arba netiesiogiai negalėtų nustatyti konkurencinės savo konkurentų strategijos. Jeigu kainos indekso poveikis — sumažėjęs vežėjų netikrumas dėl konkurentų elgsenos ateityje, jis pažeistų Sutarties 81 straipsnio 1 dalį. Vertinant galimą tokio kainos indekso poveikį tam tikroje atitinkamoje rinkoje, reikėtų atsižvelgti į duomenų apibendrinimo lygį, į tai, ar duomenys yra pasenę arba aktualūs, ir į indekso skelbimo dažnumą. Taip pat svarbu kartu vertinti visus atskirus bet kokios keitimosi informacija schemos elementus, siekiant atsižvelgti į galimą sąveiką, pavyzdžiui, keitimosi duomenimis apie pajėgumą ir apimtį sąveika su keitimusi duomenimis apie kainos indeksą. |
| --- | --- |

57.

Kalbant apie linijinę laivybą, kainos indeksas išreiškia vidutinius kainos svyravimus už konteinerio vežimą jūra. Kainos indeksas, kuris remiasi tinkamai apibendrintais duomenimis apie kainą, greičiausiai nepažeis Sutarties 81 straipsnio 1 dalies, jeigu apibendrinimo lygis toks, kad informacija negalėtų būti išskaidyta, ir todėl pagal ją įmonės tiesiogiai arba netiesiogiai negalėtų nustatyti konkurencinės savo konkurentų strategijos. Jeigu kainos indekso poveikis — sumažėjęs vežėjų netikrumas dėl konkurentų elgsenos ateityje, jis pažeistų Sutarties 81 straipsnio 1 dalį. Vertinant galimą tokio kainos indekso poveikį tam tikroje atitinkamoje rinkoje, reikėtų atsižvelgti į duomenų apibendrinimo lygį, į tai, ar duomenys yra pasenę arba aktualūs, ir į indekso skelbimo dažnumą. Taip pat svarbu kartu vertinti visus atskirus bet kokios keitimosi informacija schemos elementus, siekiant atsižvelgti į galimą sąveiką, pavyzdžiui, keitimosi duomenimis apie pajėgumą ir apimtį sąveika su keitimusi duomenimis apie kainos indeksą.

| 58. | Vis dėlto dėl vežėjų keitimosi informacija, kuris riboja konkurenciją, gali padidėti veiksmingumas, pavyzdžiui, geresnis investicijų planavimas ir veiksmingesnis pajėgumo naudojimas. Tokia konkurencinė nauda turės būti perduoda pirkėjams ir palyginta su antikonkurenciniu keitimosi informacija poveikiu pagal Sutarties 81 straipsnio 3 dalį. Šiuo atveju svarbu pažymėti, kad viena iš Sutarties 81 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų yra ta, kad su vartotojais turėtų būti sąžiningai pasidalyta ribojančio susitarimo gaunama nauda. Jeigu tenkinamos visos keturios Sutarties 81 straipsnio 3 dalyje nurodytos sąlygos, netaikomas Sutarties 81 straipsnio 1 dalyje nurodytas draudimas (57). |
| --- | --- |

58.

Vis dėlto dėl vežėjų keitimosi informacija, kuris riboja konkurenciją, gali padidėti veiksmingumas, pavyzdžiui, geresnis investicijų planavimas ir veiksmingesnis pajėgumo naudojimas. Tokia konkurencinė nauda turės būti perduoda pirkėjams ir palyginta su antikonkurenciniu keitimosi informacija poveikiu pagal Sutarties 81 straipsnio 3 dalį. Šiuo atveju svarbu pažymėti, kad viena iš Sutarties 81 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų yra ta, kad su vartotojais turėtų būti sąžiningai pasidalyta ribojančio susitarimo gaunama nauda. Jeigu tenkinamos visos keturios Sutarties 81 straipsnio 3 dalyje nurodytos sąlygos, netaikomas Sutarties 81 straipsnio 1 dalyje nurodytas draudimas (57).

3.2.4.   Galimybė gauti informacijos ir institucinė struktūra

| 59. | Kuo labiau informacija dalijamasi su pirkėjais, tuo mažesnė tikimybė, kad dėl keitimosi informacija kils problemų. Jeigu rinkos skaidrumas pagerinamas tik tiekėjų naudai, iš pirkėjų gali būti atimta galimybė gauti padidėjusios paslėptos konkurencijos naudą. Tik tiekėjų keitimasis informacija taip pat gali būti kliūtis patekti į rinką. |
| --- | --- |

59.

Kuo labiau informacija dalijamasi su pirkėjais, tuo mažesnė tikimybė, kad dėl keitimosi informacija kils problemų. Jeigu rinkos skaidrumas pagerinamas tik tiekėjų naudai, iš pirkėjų gali būti atimta galimybė gauti padidėjusios paslėptos konkurencijos naudą. Tik tiekėjų keitimasis informacija taip pat gali būti kliūtis patekti į rinką.

| 60. | Linijinės laivybos atveju, pavyzdžiui, rengiant tik vežėjų susitikimus vėliausiems ir išsamiems duomenims aptarti, pažeidžiama Sutarties 81 straipsnio 1 dalis, jeigu tokiais susitikimais panaikinama informacija besikeičiančių šalių konkurencija. Tokiu atveju informacija besikeičiantys asmenys turėtų įrodyti, kad keitimasis informacija atitinka visas keturias Sutarties 81 straipsnio 3 dalyje nurodytas sąlygas. Šį atvejį reikėtų skirti nuo prekybos asociacijoje teisėtai rengiamų diskusijų, pavyzdžiui, besiremiančių viešai skelbiama informacija apie rinką arba susijusių su techniniais ir aplinkos apsaugos standartais. |
| --- | --- |

60.

Linijinės laivybos atveju, pavyzdžiui, rengiant tik vežėjų susitikimus vėliausiems ir išsamiems duomenims aptarti, pažeidžiama Sutarties 81 straipsnio 1 dalis, jeigu tokiais susitikimais panaikinama informacija besikeičiančių šalių konkurencija. Tokiu atveju informacija besikeičiantys asmenys turėtų įrodyti, kad keitimasis informacija atitinka visas keturias Sutarties 81 straipsnio 3 dalyje nurodytas sąlygas. Šį atvejį reikėtų skirti nuo prekybos asociacijoje teisėtai rengiamų diskusijų, pavyzdžiui, besiremiančių viešai skelbiama informacija apie rinką arba susijusių su techniniais ir aplinkos apsaugos standartais.

3.3.   Susitarimai dėl susivienijimo trampinės laivybos sektoriuje

| 61. | Laivybos susivienijimas — dažniausia horizontalaus bendradarbiavimo forma trampinės laivybos sektoriuje. Nėra visuotinio susivienijimo modelio. Tačiau, kaip nurodyta toliau, atrodo, kad kai kurios savybės yra bendros visiems susivienijimams įvairiuose rinkos segmentuose. |
| --- | --- |

61.

Laivybos susivienijimas — dažniausia horizontalaus bendradarbiavimo forma trampinės laivybos sektoriuje. Nėra visuotinio susivienijimo modelio. Tačiau, kaip nurodyta toliau, atrodo, kad kai kurios savybės yra bendros visiems susivienijimams įvairiuose rinkos segmentuose.

| 62. | Standartinis laivybos susivienijimas suburia tam tikrus panašius laivus (58), priklausančius skirtingiems asmenims ir valdomus vienos administracijos. Susivienijimo vadovas paprastai atsakingas už komercinį vadovavimą (pavyzdžiui, bendrą rinkodarą (59), derybas dėl važtos tarifų ir pajamų bei reiso išlaidų centralizavimą (60)) ir komercinį valdymą (laivo judėjimo planavimą, nurodymų laivams davimą, agentų uostuose skyrimą, pirkėjų informavimą, važtos sąskaitų faktūrų išdavimą, bunkerių užsakymą, laivų pajamų rinkimą bei jų paskirstymą pagal iš anksto nustatytą paskirstymo sistemą ir pan.). Dažnai susivienijimo vadovo veiklą prižiūri bendras vykdomasis komitetas, atstovaujantis laivų savininkams. Kiekvienas savininkas lieka atsakingas už techninį laivų valdymą (saugą, įgulą, remontą, techninę priežiūrą ir pan.). Nors susivienijimo nariai bendrai siūlo paslaugas rinkoje, jie jas teikia atskirai. |
| --- | --- |

62.

Standartinis laivybos susivienijimas suburia tam tikrus panašius laivus (58), priklausančius skirtingiems asmenims ir valdomus vienos administracijos. Susivienijimo vadovas paprastai atsakingas už komercinį vadovavimą (pavyzdžiui, bendrą rinkodarą (59), derybas dėl važtos tarifų ir pajamų bei reiso išlaidų centralizavimą (60)) ir komercinį valdymą (laivo judėjimo planavimą, nurodymų laivams davimą, agentų uostuose skyrimą, pirkėjų informavimą, važtos sąskaitų faktūrų išdavimą, bunkerių užsakymą, laivų pajamų rinkimą bei jų paskirstymą pagal iš anksto nustatytą paskirstymo sistemą ir pan.). Dažnai susivienijimo vadovo veiklą prižiūri bendras vykdomasis komitetas, atstovaujantis laivų savininkams. Kiekvienas savininkas lieka atsakingas už techninį laivų valdymą (saugą, įgulą, remontą, techninę priežiūrą ir pan.). Nors susivienijimo nariai bendrai siūlo paslaugas rinkoje, jie jas teikia atskirai.

| 63. | Iš šio apibūdinimo aišku, kad svarbiausia standartinio laivybos susivienijimo savybė — bendras pardavimas, turintis kai kurių bendros gamybos bruožų. Todėl svarbūs paaiškinimai ir dėl bendro pardavimo, kaip bendro komercializacijos susitarimo rūšies, ir dėl bendros gamybos, pateikti Komisijos gairėse dėl EB sutarties 81 straipsnio taikymo horizontalaus bendradarbiavimo susitarimams (61). Tačiau kadangi susivienijimų savybės skiriasi, kiekvienas susivienijimas turi būti ištirtas kiekvienu konkrečiu atveju, siekiant nustatyti, ar jam taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis, ir, jeigu taikoma, ar jis tenkina visas keturias Sutarties 81 straipsnio 3 dalyje nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

63.

Iš šio apibūdinimo aišku, kad svarbiausia standartinio laivybos susivienijimo savybė — bendras pardavimas, turintis kai kurių bendros gamybos bruožų. Todėl svarbūs paaiškinimai ir dėl bendro pardavimo, kaip bendro komercializacijos susitarimo rūšies, ir dėl bendros gamybos, pateikti Komisijos gairėse dėl EB sutarties 81 straipsnio taikymo horizontalaus bendradarbiavimo susitarimams (61). Tačiau kadangi susivienijimų savybės skiriasi, kiekvienas susivienijimas turi būti ištirtas kiekvienu konkrečiu atveju, siekiant nustatyti, ar jam taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis, ir, jeigu taikoma, ar jis tenkina visas keturias Sutarties 81 straipsnio 3 dalyje nurodytas sąlygas.

| 64. | Reglamente (EB) Nr. 1419/2006 numatyti pakeitimai tiesioginio poveikio nepadarė susivienijimams, kuriems taikomas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 (62), nes jie įsteigiami kaip bendra įmonė, kuri nuolat atlieka visas autonomiško ūkinio subjekto funkcijas (vadinamoji visas funkcijas atliekanti bendra įmonė, žr. Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 3 straipsnio 4 dalį). Paaiškinimus dėl atitinkamų klausimų galima rasti inter alia Komisijos konsoliduotame pranešime dėl jurisdikcijos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (63). Jeigu tokių susivienijimų tikslas arba poveikis — derinti savo pagrindinių bendrovių konkurencinį elgesį, derinimas vertinamas pagal Sutarties 81 straipsnio 1 ir 3 dalyse numatytus kriterijus, siekiant nustatyti, ar veikla yra suderinama su bendrąja rinka (64). |
| --- | --- |

64.

Reglamente (EB) Nr. 1419/2006 numatyti pakeitimai tiesioginio poveikio nepadarė susivienijimams, kuriems taikomas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 (62), nes jie įsteigiami kaip bendra įmonė, kuri nuolat atlieka visas autonomiško ūkinio subjekto funkcijas (vadinamoji visas funkcijas atliekanti bendra įmonė, žr. Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 3 straipsnio 4 dalį). Paaiškinimus dėl atitinkamų klausimų galima rasti inter alia Komisijos konsoliduotame pranešime dėl jurisdikcijos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (63). Jeigu tokių susivienijimų tikslas arba poveikis — derinti savo pagrindinių bendrovių konkurencinį elgesį, derinimas vertinamas pagal Sutarties 81 straipsnio 1 ir 3 dalyse numatytus kriterijus, siekiant nustatyti, ar veikla yra suderinama su bendrąja rinka (64).

3.3.1.   Susivienijimai, kuriems netaikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis

| 65. | Susitarimams dėl susivienijimo netaikomas Sutarties 81 straipsnio 1 dalyje numatytas draudimas, jeigu susivienijimo dalyviai nėra arba negali būti konkurentai, arba yra konkuruojančios bendrovės, neturinčios jokių galimybių atskirai teikti paslaugos (-ų), dėl kurios (-ių) sudarytas susitarimas. Taip būtų tuo atveju, kai, pavyzdžiui, du arba daugiau laivų savininkų įsteigia laivybos susivienijimą, kurio vienintelis tikslas — teikti pasiūlymus dėl frachtavimo sutarčių bei jas vykdyti, ir jeigu kaip atskiri rinkos dalyviai jie negalėtų sėkmingai teikti pasiūlymų dėl frachtavimo sutarčių arba negalėtų patys jų vykdyti. Tačiau praktiškai susivienijimai dažnai gali neskirti visų savo laivų frachtavimo sutartims vykdyti, nes, dėl visų susivienijimo laivų naudojimo vienai sutarčių rūšiai vykdyti, galėtų būti prarastos kitos galimybės padidinti pajamas, o tai prieštarautų tikslams, kuriems paprastai steigiami susivienijimai. |
| --- | --- |

65.

Susitarimams dėl susivienijimo netaikomas Sutarties 81 straipsnio 1 dalyje numatytas draudimas, jeigu susivienijimo dalyviai nėra arba negali būti konkurentai, arba yra konkuruojančios bendrovės, neturinčios jokių galimybių atskirai teikti paslaugos (-ų), dėl kurios (-ių) sudarytas susitarimas. Taip būtų tuo atveju, kai, pavyzdžiui, du arba daugiau laivų savininkų įsteigia laivybos susivienijimą, kurio vienintelis tikslas — teikti pasiūlymus dėl frachtavimo sutarčių bei jas vykdyti, ir jeigu kaip atskiri rinkos dalyviai jie negalėtų sėkmingai teikti pasiūlymų dėl frachtavimo sutarčių arba negalėtų patys jų vykdyti. Tačiau praktiškai susivienijimai dažnai gali neskirti visų savo laivų frachtavimo sutartims vykdyti, nes, dėl visų susivienijimo laivų naudojimo vienai sutarčių rūšiai vykdyti, galėtų būti prarastos kitos galimybės padidinti pajamas, o tai prieštarautų tikslams, kuriems paprastai steigiami susivienijimai.

| 66. | Susivienijimams, kurių veikla nedaro įtakos atitinkamiems konkurencijos kriterijams, nes jie yra nedidelės svarbos ir (arba) nedaro žymaus poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai (65), netaikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis. Siekiant, kad atitinkamas susivienijimas atitiktų pirmąjį kriterijų, susitarime dėl susivienijimo negali būti nuostatų dėl bendro kainų nustatymo ir bendros rinkodaros. Kalbant apie antrąjį kriterijų, atsižvelgiant į transporto paslaugų, kurias siūlo susivienijimai, pobūdį mažai tikėtina, kad galimas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai (66). |
| --- | --- |

66.

Susivienijimams, kurių veikla nedaro įtakos atitinkamiems konkurencijos kriterijams, nes jie yra nedidelės svarbos ir (arba) nedaro žymaus poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai (65), netaikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis. Siekiant, kad atitinkamas susivienijimas atitiktų pirmąjį kriterijų, susitarime dėl susivienijimo negali būti nuostatų dėl bendro kainų nustatymo ir bendros rinkodaros. Kalbant apie antrąjį kriterijų, atsižvelgiant į transporto paslaugų, kurias siūlo susivienijimai, pobūdį mažai tikėtina, kad galimas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai (66).

3.3.2.   Susivienijimai, kuriems paprastai taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis

| 67. | Jeigu konkurentų tarpusavio susitarimo dėl susivienijimo tikslas — riboti konkurenciją nustatant kainas, ribojant gamybą arba dalijantis rinkomis ar pirkėjais, jam bus taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis. Konkurentų tarpusavio sutarimams dėl kainos nustatymo (67) visada bus taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis neatsižvelgiant į šalių įtaką rinkoje (68). |
| --- | --- |

67.

Jeigu konkurentų tarpusavio susitarimo dėl susivienijimo tikslas — riboti konkurenciją nustatant kainas, ribojant gamybą arba dalijantis rinkomis ar pirkėjais, jam bus taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis. Konkurentų tarpusavio sutarimams dėl kainos nustatymo (67) visada bus taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis neatsižvelgiant į šalių įtaką rinkoje (68).

3.3.3.   Susivienijimai, kuriems gali būti taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis

| 68. | Jeigu susivienijimo tikslas nėra riboti konkurenciją, būtinas jo poveikio konkrečioje rinkoje tyrimas. Susitarimui taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis, jeigu tikėtina, kad jis darys žymų neigiamą poveikį konkurencijos kriterijams rinkoje, pavyzdžiui, kainoms, išlaidoms, paslaugų įvairovei, paslaugų kokybei ir naujovėms. Susitarimai gali daryti tokį poveikį žymiai sumažindami susitarimo šalių konkurenciją arba jų ir trečiųjų šalių konkurenciją (69). |
| --- | --- |

68.

Jeigu susivienijimo tikslas nėra riboti konkurenciją, būtinas jo poveikio konkrečioje rinkoje tyrimas. Susitarimui taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis, jeigu tikėtina, kad jis darys žymų neigiamą poveikį konkurencijos kriterijams rinkoje, pavyzdžiui, kainoms, išlaidoms, paslaugų įvairovei, paslaugų kokybei ir naujovėms. Susitarimai gali daryti tokį poveikį žymiai sumažindami susitarimo šalių konkurenciją arba jų ir trečiųjų šalių konkurenciją (69).

| 69. | Susivienijimo gebėjimas daryti žymų neigiamą poveikį rinkoje priklauso nuo ekonominių aplinkybių, atsižvelgiant į susitarimo pobūdį ir bendrą šalių įtaką rinkoje, taip pat kitus struktūrinius veiksnius atitinkamoje rinkoje. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, ar susitarimas dėl susivienijimo daro poveikį šalių elgesiui gretimose rinkose, glaudžiai susijusiose su rinka, kuriai tiesioginės įtakos turi bendradarbiavimas (70). Taip gali būti tuo atveju, kai, pavyzdžiui, atitinkama susivienijimo rinka yra automobilių gabenimas specializuotais laivais, skirtais automobiliams vežti, (A rinka), o susivienijimo nariai taip pat naudoja laivus ro–ro rinkoje (B rinka). |
| --- | --- |

69.

Susivienijimo gebėjimas daryti žymų neigiamą poveikį rinkoje priklauso nuo ekonominių aplinkybių, atsižvelgiant į susitarimo pobūdį ir bendrą šalių įtaką rinkoje, taip pat kitus struktūrinius veiksnius atitinkamoje rinkoje. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, ar susitarimas dėl susivienijimo daro poveikį šalių elgesiui gretimose rinkose, glaudžiai susijusiose su rinka, kuriai tiesioginės įtakos turi bendradarbiavimas (70). Taip gali būti tuo atveju, kai, pavyzdžiui, atitinkama susivienijimo rinka yra automobilių gabenimas specializuotais laivais, skirtais automobiliams vežti, (A rinka), o susivienijimo nariai taip pat naudoja laivus ro–ro rinkoje (B rinka).

| 70. | Kalbant apie susitarimo pobūdį, reikėtų atsižvelgti į tai, ar susitarime dėl susivienijimo yra išlygų, draudžiančių nariams dalyvauti toje pačioje rinkoje už susivienijimo ribų, ir koks keitimosi slapta komercine informacija laipsnis, dėl kurio, pavyzdžiui, galėtų būti padarytas per didelis poveikis susivienijimo narių, veikiančių toje pačioje rinkoje už susivienijimo ribų, konkurenciniam elgesiui, atsižvelgiant į susivienijimo prekybos strategiją. Taip pat reikėtų atsižvelgti į visus susivienijimų tarpusavio ryšius, susijusius su vadovybe arba nariais, taip pat su išlaidų ir pajamų pasidalijimu. |
| --- | --- |

70.

Kalbant apie susitarimo pobūdį, reikėtų atsižvelgti į tai, ar susitarime dėl susivienijimo yra išlygų, draudžiančių nariams dalyvauti toje pačioje rinkoje už susivienijimo ribų, ir koks keitimosi slapta komercine informacija laipsnis, dėl kurio, pavyzdžiui, galėtų būti padarytas per didelis poveikis susivienijimo narių, veikiančių toje pačioje rinkoje už susivienijimo ribų, konkurenciniam elgesiui, atsižvelgiant į susivienijimo prekybos strategiją. Taip pat reikėtų atsižvelgti į visus susivienijimų tarpusavio ryšius, susijusius su vadovybe arba nariais, taip pat su išlaidų ir pajamų pasidalijimu.

| 71. | Kalbant apie struktūrinius veiksnius atitinkamoje rinkoje, jeigu susivienijimo rinkos dalis yra nedidelė, mažai tikėtina, kad dėl susivienijimo atsiras ribojantis poveikis. Vertinant atitinkamo susivienijimo poveikį atitinkamoje rinkoje reikėtų atsižvelgti į šiuos papildomus veiksnius: rinkos koncentraciją, konkurentų padėtį ir skaičių, rinkos dalių stabilumą laikui bėgant, narystę keliuose susivienijimuose, kliūtis ir tikimybę patekti į rinką, rinkos skaidrumą, transporto naudotojų kompensacinę perkamąją galią ir paslaugų pobūdį (pavyzdžiui, vienodas arba skirtingas paslaugas). |
| --- | --- |

71.

Kalbant apie struktūrinius veiksnius atitinkamoje rinkoje, jeigu susivienijimo rinkos dalis yra nedidelė, mažai tikėtina, kad dėl susivienijimo atsiras ribojantis poveikis. Vertinant atitinkamo susivienijimo poveikį atitinkamoje rinkoje reikėtų atsižvelgti į šiuos papildomus veiksnius: rinkos koncentraciją, konkurentų padėtį ir skaičių, rinkos dalių stabilumą laikui bėgant, narystę keliuose susivienijimuose, kliūtis ir tikimybę patekti į rinką, rinkos skaidrumą, transporto naudotojų kompensacinę perkamąją galią ir paslaugų pobūdį (pavyzdžiui, vienodas arba skirtingas paslaugas).

3.3.3.   Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymas

| 72. | Jeigu susivienijimams taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis, būtina įvertinti, ar jie tenkina visas keturias 81 straipsnio 3 dalies sąlygas. Susijusios įmonės turi įrodyti, kad:






  a) | dėl susivienijimo gerėja transporto paslaugų kokybė arba skatinama technikos ar ekonomikos pažanga. Turi būti įrodyta, kad dėl susivienijimo didėja veiksmingumas. Pasiektas veiksmingumas negali būti išlaidų, kurios yra neatsiejama konkurencijos dalis, sumažinimas, bet turi atsirasti dėl ekonominių veiksmų sujungimo. Turėtų būti atsižvelgta į šalių įnašo investicijomis ir technologija lygį; |
| --- | --- | --- |

72.

Jeigu susivienijimams taikoma Sutarties 81 straipsnio 1 dalis, būtina įvertinti, ar jie tenkina visas keturias 81 straipsnio 3 dalies sąlygas. Susijusios įmonės turi įrodyti, kad:

a)

dėl susivienijimo gerėja transporto paslaugų kokybė arba skatinama technikos ar ekonomikos pažanga. Turi būti įrodyta, kad dėl susivienijimo didėja veiksmingumas. Pasiektas veiksmingumas negali būti išlaidų, kurios yra neatsiejama konkurencijos dalis, sumažinimas, bet turi atsirasti dėl ekonominių veiksmų sujungimo. Turėtų būti atsižvelgta į šalių įnašo investicijomis ir technologija lygį;

| b) | a punkte minėtas ekonominis veiksmingumas suteikia naudos ne tik susivienijimo nariams, bet ir vartotojams, t. y. jis turi bent padengti vartotojų nuostolius, atsiradusius dėl konkurencijos ribojimo. Kuo didesnis konkurencijos ribojimas, tuo turi būti didesnis veiksmingumas ir naudos perdavimas transporto naudotojams. Pavyzdžiui, dėl mažesnių išlaidų galėtų būti taikomi mažesni tarifai ir (arba) lankstesnės sąlygos. Susivienijimai galėtų būti atsakas į pirkėjų konkrečios paslaugos poreikį; |
| --- | --- |

b)

a punkte minėtas ekonominis veiksmingumas suteikia naudos ne tik susivienijimo nariams, bet ir vartotojams, t. y. jis turi bent padengti vartotojų nuostolius, atsiradusius dėl konkurencijos ribojimo. Kuo didesnis konkurencijos ribojimas, tuo turi būti didesnis veiksmingumas ir naudos perdavimas transporto naudotojams. Pavyzdžiui, dėl mažesnių išlaidų galėtų būti taikomi mažesni tarifai ir (arba) lankstesnės sąlygos. Susivienijimai galėtų būti atsakas į pirkėjų konkrečios paslaugos poreikį;

| c) | nėra mažiau ribojančių būdų pasiekti panašią naudą; |
| --- | --- |

c)

nėra mažiau ribojančių būdų pasiekti panašią naudą;

| d) | susivienijimui nesuteikiama galimybė panaikinti konkurenciją didelei atitinkamų paslaugų daliai. |
| --- | --- |

d)

susivienijimui nesuteikiama galimybė panaikinti konkurenciją didelei atitinkamų paslaugų daliai.

---

(1)  OL L 269, 2006 9 28, p. 1.

(2)  Terminas „susitarimas“ apima susitarimus, įmonių asociacijų sprendimus ir suderintus veiksmus.

(3)  OL L 1, 2003 1 4, p. 1.

(4)  OL L 123, 2004 4 27, p. 18.

(5)  OL L 378, 1986 12 31, p. 4.

(6)  OL C 3, 2001 1 6, p. 2.

(7)  OL C 101, 2004 4 27, p. 97.

(8)  OL L 100, 2000 4 20, p. 24, su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 463/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 23) ir reglamentu (EB) Nr. 611/2005 (OL L 101, 2005 4 21, p. 10).

(9)  3 konstatuojamoji dalis Reglamento (EB) Nr. 611/2005.

(10)  Komisija nustatė kelias savybes, būdingas specializuotam transportui, dėl kurių jis skiriasi nuo linijinių paslaugų ir trampinių laivų paslaugų. Jos susijusios su reguliarių paslaugų teikimu konkrečiai krovinių rūšiai. Paslaugos dažniausiai teikiamos pagal frachtavimo sutartis, naudojant specializuotus laivus, kurie yra techniškai pritaikyti ir (arba) pastatyti konkretiems kroviniams gabenti. Komisijos sprendimo 94/980/EB byloje IV/34.446 — Transatlantic Agreement, OL L 376, 1994 12 31, p. 1 (toliau — TAA sprendimas), 47–49 punktai.

(11)  1992 m. gruodžio 7 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3577/92, taikančio laisvės teikti paslaugas principą jūrų transportui valstybėse narėse (jūrų kabotažas), OL L 364, 1992 12 12, p. 7, 1 straipsnis.

(12)  Bylos 42/84, Remia BV ir kiti prieš Komisiją, [1985] Rink. p. 2545, 22 punktas. Be to, poveikis valstybių tarpusavio prekybai turi būti žymus, bylos 319/82 Ciments et Bétons de l'Est prieš Kerpen & Kerpen, [1983] Rink. p. 4173, 9 punktas.

(13)  OL C 101, 2004 4 27, p. 81.

(14)  Faktas, kad paslauga teikiama ne iš ES uosto arba ne į ES uostą savaime nereiškia, kad valstybių narių tarpusavio prekybai nepadaromas poveikis. Reikia atlikti kruopštų poveikio pirkėjams ir kitiems rinkos dalyviams, kurie naudojasi paslaugomis, Bendrijoje tyrimą, kad būtų nustatyta, ar jos patenka į Bendrijos jurisdikciją. Žr. Gaires dėl poveikio prekybai koncepcijos pagal Sutarties 81 ir 82 straipsnius.

(15)  Komisijos sprendimas 93/82/EEB (Bylos IV/32.448, IV/32.450, IV/32.448 ir IV/32.450 CEWAL), OL L 34, 1993 2 10, p. 1, 90 punktas, patvirtintas Pirmosios instancijos teismo sprendimu sujungtose bylose T-24/93, T-25/93 ir T-2828/93, Compagnie Maritime Belge ir kiti prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1996] Rink. p. II-1201, 205 punktas. TAA sprendimas, minėtas 10 išnašoje, 288–296 punktai, patvirtintas 2002 m. vasario 28 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimu byloje T-395/94, Atlantic Container Line ir kiti prieš Komisiją (toliau — TAA Teismo sprendimas), 72–74 punktai; Komisijos sprendimo 1999/243/EB (Byla IV/35.134 — Trans–Atlantic Conference Agreement) (toliau — TACA sprendimas), OL L 95, 1999 4 9, p. 1, 386–396 punktai, Komisijos sprendimas 2003/68/EB (Byla COMP/37.396/D2 — pataisytas TACA) (toliau — pataisytas TACA spendimas), OL L 26, 2003 1 31, p. 53, 73 punktas.

(16)  Dėl poveikio prekybai taikymo paaiškinimo žr. 13 išnašoje minėtas Komisijos gaires.

(17)  OL C 372, 1997 12 9, p. 5.

(18)  Įmonėms įtaką daro trys pagrindiniai veiksniai arba konkurenciniai suvaržymai: paklausos pakeičiamumas, pasiūlos pakeičiamumas ir galima konkurencija. Ekonominiu požiūriu apibrėžiant atitinkamą rinką, paklausos pakeičiamumas yra labiausiai tiesioginė ir veiksmingiausia drausminanti jėga atitinkamos paslaugos teikėjams. Konkurenciniai suvaržymai, atsirandantys dėl pasiūlos pakeičiamumo, iš esmės yra ne tokie tiesioginiai ir bet kuriuo atveju reikia ištirti papildomus veiksnius. Apibrėžiant rinkas neatsižvelgiama į galimą konkurenciją, nes sąlygos, kurioms esant galima konkurencija būtų iš tiesų veiksmingas konkurencinis suvaržymas, priklauso nuo konkrečių veiksnių ir aplinkybių, susijusių su patekimo į rinką sąlygomis, tyrimo.

(19)  Pranešimo dėl rinkos apibrėžimo, minėto 17 išnašoje, 10 dalis.

(20)  Pranešimo dėl rinkos apibrėžimo, minėto 17 išnašoje, 13 ir 20 dalys.

(21)  Komisijos sprendimas 1999/485/EB (Byla IV/34.250 — Europe Asia Trades Agreement), OL L 193, 1999 7 26, p. 23; TAA sprendimas, minėtas 10 išnašoje, ir TACA sprendimo, minėto 15 išnašoje, 60–84 punktai. Rinkos apibrėžimą, pateiktą TACA sprendime, patvirtino Pirmosios instancijos teismas sprendimu sujungtose bylose T-191/98, T-212/98–214/98, Atlantic Container Line AB ir kiti prieš Komisiją, [2003] Rink. p. II-3275, (toliau — TACA Teismo sprendimas), 781–883 punktai.

(22)  TACA sprendimo, minėto 15 išnašoje, 62 punktas ir TACA Teismo sprendimo, minėto 21 išnašoje, 783–789 punktai.

(23)  Klausimas neišspręstas 2004 m. kovo 29 d. Komisijos sprendimu (Byla COMP/M.3379 — P&O/Royal Nedloyd/P&O Nedloyd), OL C 49, 2006 2 28, p. 4; 2005 m. liepos 29 d. Komisijos sprendimu (Byla COMP/M.3829 — MAERSK/PONL), OL C 207, 2005 8 24, p. 8 ir 2005 m. rugpjūčio 19 d. Komisijos sprendimu (Byla COMP/M.3798 — NYK/Lauritzen Cool/Laucool JV), OL C 224, 2005 9 13, p. 4.

(24)  TACA sprendimo, minėto 15 išnašoje, 71 punktas.

(25)  TAA Teismo sprendimo, minėto 15 išnašoje, 273 punktas ir TACA Teismo sprendimo, minėto 21 išnašoje, 809 punktas.

(26)  TAA Teismo sprendimo, minėto 15 išnašoje, 281 punktas, Komisijos sprendimo MAERSK/PONL, minėto 23 išnašoje, 13 punktas.

(27)  TACA sprendimo, minėto 15 išnašoje, 62–75 punktai; TACA Teismo sprendimo, minėto 21 išnašoje, 795 punktas ir Komisijos sprendimo MAERSK/PONL, minėto 23 išnašoje, 13 ir 112–117 punktai.

(28)  Pataisyto TACA sprendimo, minėto 18 išnašoje, 36 punktas.

(29)  TACA sprendimo, minėto 15 išnašoje, 76–83 punktai ir pataisyto TACA sprendimo, minėto 15 išnašoje, 39 punktas.

(30)  Pavyzdžiui, kelionės plano atžvilgiu esminiai gabenimo prašymo elementai yra: vežtinas krovinys, krovinio dydis, pakrovimo ir iškrovimo uostai, pakrovimo bei iškrovimo terminai ir prašomo laivo techniniai duomenys.

(31)  Pavyzdžiui, skysti piltiniai kroviniai negali būti vežami laivais, skirtais sausiems biriems kroviniams vežti, arba sušaldyti kroviniai negali būti gabenami laivais, skirtais automobiliams vežti. Daugelis naftos tanklaivių gali vežti neperdirbtus ir perdirbtus naftos produktus. Tačiau tanklaivis negali vežti perdirbtų produktų netrukus po neperdirbtų produktų gabenimo.

(32)  Gali prireikti tik vienos dienos laivo, skirto sausiems biriems kroviniams gabenti ir kuris gabeno anglį, valymo proceso, kuris gali būti atliktas kelionėje su balastu, kad jis galėtų gabenti grūdus.

(33)  Atrodo, kad sektoriuje vyrauja nuomonė, kad skirtingi laivų dydžiai sudaro atskiras rinkas. Specialiojoje spaudoje ir Baltic Exchange skelbiami kiekvieno standartinio laivo dydžio kainų indeksai. Konsultantų ataskaitose rinka dalijama pagal laivų dydžius.

(34)  TACA sprendimo, minėto 15 išnašoje, 85 punktas; pataisyto TACA sprendimo, minėto 15 išnašoje, 85–86 punktai ir TACA Teismo sprendimo, minėto 21 išnašoje, 924, 925 ir 927 punktai.

(35)  Atsižvelgiant į atitinkamos trampinės laivybos rinkos ypatybes gali būti numatyti trumpesni laikotarpiai.

(36)  Pagal laivo pajėgumą galima spręsti apie šalių gebėjimą konkuruoti dėl reisų. Atsižvelgiant į duomenis apie apimties ir vertės dalį galima spręsti apie bendrą šalių padėtį rinkoje. Pagal duomenis apie derybas dėl sutarčių galima spręsti apie šalių galimybes pasinaudoti įtaka rinkoje derantis dėl sutarčių.

(37)  Komisijos sprendimo 2000/627/EB (Byla IV/34.018 — Far East Trade Tariff Charges and Surcharges Agreement (FETTSCA)), OL L 268, 2000 10 20, p. 1, 153 punktas. Pirmosios instancijos teismo sprendimo byloje T-229/94, Deutsche Bahn AG prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1997] Rink. p. II-1689, 37 punktas.

(38)  OL L 100, 2000 4 20, p. 24. Reglamentas (EB) Nr. 823/2000, taikomas tarptautinėms lainerių transporto paslaugoms, teikiamoms iš vieno ar daugiau arba į vieną ar daugiau Bendrijos uostų ir susijusioms išimtinai su krovinių vežimu (dažniausiai konteineriuose), žr. šio reglamento 1, 2 straipsnius ir 3 straipsnio 2 dalies g punktą.

(39)  Teisingumo Teismo sprendimo byloje C-7/95 P, John Deere prieš Komisiją, [1998] Rink p. I-3111, 90 punktas ir Teisingumo Teismo sprendimo byloje C-194/99 P, Thyssen Stahl prieš Komisiją, [2003] Rink. p. I-10821, 81 punktas.

(40)  Sprendimo byloje C-7/95 P, John Deere prieš Komisiją, minėto 39 išnašoje, 88 punktas.

(41)  Sprendimas sujungtose bylose 40–48, 50, 54–56, 111, 113 ir 114/73 Suiker Unie prieš Komisiją, [1975] Rink. p. 1663, 173–174 punktai.

(42)  2006 m. lapkričio 23 d. Teisingumo Teismo sprendimo byloje C-238/05, Asnef–Equifax prieš Asociación de Usuarios de Servicios Bancarios (Ausbanc), OL C 331, 2006 12 30, p. 10, 52 punktas ir Teisingumo Teismo sprendimo byloje C-49/92 P, Komisija prieš Anic Partecipazioni, [1999] Rink. p. I-4125, 116 ir 117 punktai.

(43)  Pirmosios instancijos teismo sprendimas byloje T-35/92, John Deere Ltd prieš Komisiją, [1994] Rink. p. II-957, 51 punktas, apeliacine tvarka patvirtintas sprendimu byloje C-7/95 P, John Deere Ltd prieš Komisiją, minėto 39 išnašoje, 89 punktas. Vėliau — sprendimas byloje Asnef–Equifax prieš Ausbanc, minėtas 42 išnašoje.

(44)  Pirmosios instancijos teismo sprendimo byloje T-141/94, Thyssen Stahl AG prieš Komisiją, [1999] Rink. p. II-347, 402 ir 403 punktai.

(45)  Teisingumo Teismo sprendimas bylose C-89/85, C-104/85, C-114/85, C-116/85, C-117/85 ir C-125/85–C-129/85 A. Ahlström Osakeyhtiö ir kiti prieš Komisiją, [1993] Rink. p. I-01307, 59–65 punktai.

(46)  Sprendimo byloje C-7/95 P, John Deere Ltd prieš Komisiją, minėto 39 išnašoje, 75–77 punktai.

(47)  Gairių dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo, minėtų 7 išnašoje, 16 dalis.

(48)  Gairės dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo, minėtos 7 išnašoje.

(49)  Gairių dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo, minėtų 7 išnašoje, 25 dalis.

(50)  Yra keli būdai rinkos koncentracijos laipsniui nustatyti. Vienas iš jų — Herfindahlio–Hirschmano indeksas (HHI).

(51)  Nors tikėtina, kad rinkos dalyvių veiksmų skaidrumas padidins konkurenciją iš tikrųjų konkurencinėje rinkoje, dėl keitimosi išsamia informacija apie rinką labai koncentruotoje oligopolinėje rinkoje rinkos dalyviai gali sužinoti savo konkurentų rinkos padėtį ir strategiją, taigi gali žymiai pablogėti esama jų konkurencija. Žr. sprendimo byloje C-7/95 P, John Deere Ltd prieš Komisiją, minėto 39 išnašoje, 88 punktą.

(52)  Linijinėje laivyboje egzistuoja veiklos ir (arba) struktūriniai konkurentų tarpusavio ryšiai, pavyzdžiui, konsorciumų susitarimų sudarymas ir (arba) vykdymas, dėl kurių laivybos linijos gali keistis informacija siekdamos teikti bendras paslaugas. Vertinant papildomo keitimosi informacija poveikį konkrečioje rinkoje kiekvienu konkrečiu atveju reikės atsižvelgti į bet kokių tokių ryšių buvimą.

(53)  TACA Teismo sprendimo, minėto 21 išnašoje, 1154 punktas.

(54)  1977 m. gruodžio 23 d. Komisijos sprendimas 78/252/EEB dėl procedūros pagal Sutarties 85 straipsnį (Byla IV/29.176 — Vegetable Parchment), OL L 70, 1978 3 13, p. 54.

(55)  Komisijos sprendimo 92/157 byloje IV/31.370 — UK Agricultural Tractor Registration Exchange, OL L 68, 1992 3 13, p. 19, 50 punktas.

(56)  Komisijos sprendimo 98/4/EAPB byloje IV/36.069 — Wirtschaftsvereinigung Stahl, OL L 1, 1998 1 3, p. 10, 17 punktas.

(57)  Gairės dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo, minėtos 7 išnašoje.

(58)  Laivai, susivienijimo dalyviai, dažnai yra daugmaž panašios rūšies. Todėl susivienijimas gali paskatinti svarbių frachtavimo sutarčių sudarymą, sujungti įvairias frachtavimo sutartis ir sumažinti balasto reisų skaičių, nes laivyno veikla atidžiai planuojama.

(59)  Pavyzdžiui, susivienijimo laivai rinkoje pateikiami kaip vienas komercinis vienetas, siūlantis transporto sprendimus, neatsižvelgiant į tai, kuris laivas bus naudojamas konkrečiam reisui.

(60)  Pavyzdžiui, susivienijimo pajamas renka centrinė administracija, o jos vėliau paskirstomos dalyviams pagal sudėtingą paskirstymo sistemą.

(61)  Gairių, minėtų 5 išnašoje, atitinkamai 5 ir 3 skyriai.

(62)  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas), OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(63)  Turi būti paskelbtas.

(64)  Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 2 straipsnio 4 dalis.

(65)  Komisijos pranešimas dėl nedidelės svarbos susitarimų, kurie nežymiai riboja konkurenciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 81 straipsnio 1 dalį, OL C 368, 2001 12 22, p. 13 ir Gairės dėl poveikio prekybai koncepcijos, minėtos 13 išnašoje.

(66)  Žr. 13 išnašą.

(67)  Nepriklausomų laivų brokerių kainos nustatymo veiksmai sudarant gabenimo sutartį nepatenka į šią grupę.

(68)  Horizontalaus bendradarbiavimo gairių, minėtų 6 išnašoje, 144 ir 148 dalys.

(69)  Gairių dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo, minėtų 7 išnašoje, 16 dalis.

(70)  Horizontalaus bendradarbiavimo gairių, minėtų 6 išnašoje, 142 dalis.

---

V Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 14.9.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 215/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 215/16

---

VALSTYBĖS PAGALGA — PORTUGALIJA

Valstybės pagalba C 30/07 (ex N 555/06) — Žuvies konservų pramonė — Subsidija bendrovei SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. — Azorų salų autonominis regionas

Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 215/04)

2007 m. liepos 18 d. raštu, pateiktu originalo kalba po šios santraukos, Komisija pranešė Portugalijos Respublikai apie sprendimą inicijuoti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtos pagalbos.

Suinteresuotosios šalys gali teikti pastabas per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir prie jos pridėto rašto paskelbimo šiuo adresu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction Générale de la Péche |
| DG FISH/D/3 „Questions juridiques“ |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas (32-2) 295 19 42. |

Commission européenne

Direction Générale de la Péche

DG FISH/D/3 „Questions juridiques“

B-1049 Bruxelles

Faksas (32-2) 295 19 42.

Pastabos bus perduotos Portugalijos Respublikai. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKOS TEKSTAS

2006 m. rugpjūčio 18 d. raštu Portugalijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje pranešė Komisijai apie Azorų salų autonominio regiono Vyriausybės nutarimo projektą, kuriuo numatoma skirti 526 760 EUR valstybės pagalbą regione įsikūrusiai žuvies konservų bendrovei SANTA CATARINA -INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., siekiant pakeisti 65 darbo sutarčių statusą iš laikinojo į neterminuotąjį. Portugalijos valdžios institucijų teigimu, siūlomai pagalbai bus taikomi šie reikalavimai:

| — | pagalba bus suteikta gavus Europos Komisijos pritarimą, |
| --- | --- |

—

pagalba bus suteikta gavus Europos Komisijos pritarimą,

| — | reikalaujama, kad pagalbos gavėjas, gaudamas išmoką, pateiktų dokumentą, įrodantį 65 darbo sutarčių statuso pakeitimą iš laikinojo į neterminuotąjį, ir banko garantiją ketveriems metams siekiant užtikrinti, kad šiuo laikotarpiu bus išlaikytas bendrovės darbo vietų skaičius, |
| --- | --- |

—

reikalaujama, kad pagalbos gavėjas, gaudamas išmoką, pateiktų dokumentą, įrodantį 65 darbo sutarčių statuso pakeitimą iš laikinojo į neterminuotąjį, ir banko garantiją ketveriems metams siekiant užtikrinti, kad šiuo laikotarpiu bus išlaikytas bendrovės darbo vietų skaičius,

| — | nutarimo projektu reikalaujama, kad pagalbos gavėjas darbo vietų skaičių išlaikytų ne mažiau kaip ketverius metus nuo darbo sutarčių statuso pakeitimo dienos, |
| --- | --- |

—

nutarimo projektu reikalaujama, kad pagalbos gavėjas darbo vietų skaičių išlaikytų ne mažiau kaip ketverius metus nuo darbo sutarčių statuso pakeitimo dienos,

| — | subsidija negali būti skiriama kartu su jokia kita pagalba, teikiama darbo vietoms kurti. |
| --- | --- |

—

subsidija negali būti skiriama kartu su jokia kita pagalba, teikiama darbo vietoms kurti.

Jei nesilaikoma Azorų salų autonominės Vyriausybės nutarimu nustatytų įsipareigojimų, ypač įsipareigojimo išlaikyti darbo vietų skaičių mažiausiai ketverius metus, suteikta pagalba nedelsiant grąžinama su taikytinomis palūkanomis, o prieš bendrovę gali būti imamasi teisinių veiksmų (baudžiamoji ar civilinė byla).

VERTINIMAS

Komisijos tarnyboms atlikus siūlomos pagalbos vertinimą, šiuo metu matyti, kad pagalba gali turėti didelį poveikį konkurencijai, nes šiai įmonei būtų suteikta pranašumų kitų įmonių, negaunančių tokios pagalbos, atžvilgiu. Be to, Portugalijos valdžios institucijos nepateikė įrodymų, kad pagalba, nors ir suteikiama atskirai įmonei, turės didelį teigiamą poveikį užimtumui. Pagrindinės tokių išvadų priežastys yra šios:

| a) | Komisija mano, kad, neatsižvelgdamos į aiškų prašymą, Portugalijos valdžios institucijos nepateikė informacijos, reikalingos siekiant nustatyti, ar ši pagalba turės teigiamą poveikį Azorų salų regiono darbo rinkai, ar tai tėra priemonė, padėsianti pagalbos gavėjui sumažinti įprastas veiklos išlaidas, |
| --- | --- |

a)

Komisija mano, kad, neatsižvelgdamos į aiškų prašymą, Portugalijos valdžios institucijos nepateikė informacijos, reikalingos siekiant nustatyti, ar ši pagalba turės teigiamą poveikį Azorų salų regiono darbo rinkai, ar tai tėra priemonė, padėsianti pagalbos gavėjui sumažinti įprastas veiklos išlaidas,

| b) | Komisija mano, kad siūlomoje pagalbos schemoje numatytas pagalbos intensyvumas aiškiai viršija pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2204/2002 darbo vietų kūrimui leidžiamos skirti pagalbos aukščiausią ribą. |
| --- | --- |

b)

Komisija mano, kad siūlomoje pagalbos schemoje numatytas pagalbos intensyvumas aiškiai viršija pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2204/2002 darbo vietų kūrimui leidžiamos skirti pagalbos aukščiausią ribą.

RAŠTO TEKSTAS

„A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por ofício de 18 de Agosto de 2006, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de uma proposta de resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, que prevê a atribuição de um auxílio estatal à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA.

Por ofícios de 12 de Setembro de 2006, 21 de Dezembro de 2006 e 22 de Março de 2007, os serviços da Comissão enviaram três pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por ofícios da Representação Permanente junto da União Europeia de 6 e 14 de Novembro de 2006, 19 de Janeiro de 2007 e 30 de Abril de 2007.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

A informação que se segue foi comunicada por meio do formulário normalizado de notificação de auxílios estatais estabelecido pelo Regulamento (CE) n.o 794/2004 da Comissão (2) e das subsequentes respostas enviadas pelas autoridades portuguesas a pedido da Comissão.

A resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores prevê a atribuição à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, uma indústria conserveira com sede na região, de uma subvenção no montante de 526 760 EUR com vista à conversão de contratos de trabalho com termo em contratos de trabalho sem termo (ponto 5 do formulário de notificação).

O auxílio proposto prevê uma subvenção directa destinada a apoiar a conversão de 65 contratos de trabalho com termo em contratos sem termo. A subvenção não seria cumulável com outros auxílios à criação de emprego.

O montante da subvenção foi apurado pelas autoridades portuguesas de acordo com a seguinte fórmula: 65 postos de trabalho × 20 meses × 405,20 EUR (salário mínimo oficial vigente na Região Autónoma dos Açores em 2006).

A intensidade do auxílio é expressa sob forma de uma percentagem do salário e dos encargos sociais dos empregos em causa, a saber, 57,72 % do custo médio por trabalhador, durante dois anos (ponto 6 do formulário de notificação). Esta percentagem foi calculada de acordo com a seguinte fórmula:

a/ (b × 14 meses × 2 anos),

em que a é o montante do auxílio por trabalhador (8 104 EUR) e b é o custo mensal médio por trabalhador (405,20 EUR, correspondentes ao salário mensal mínimo oficial na Região Autónoma dos Açores, mais o montante de 96,24 EUR devido à Segurança Social) (ponto 6 do formulário de notificação).

O cálculo dos custos salariais subjacentes ao emprego criado é efectuado com base em 14 meses, que incluem doze meses de remuneração base por ano, acrescidos dos subsídios de férias e de Natal. Consequentemente, as autoridades portuguesas tomam em consideração, para o cálculo dos custos salariais, 28 remunerações mensais durante um período de dois anos (14 040,32 EUR), enquanto o período de referência que utilizam para o cálculo do montante do auxílio é de apenas 20 meses por trabalhador (com garantia bancária por quatro anos, durante os quais o beneficiário está obrigado a manter o número de postos de trabalho).

As autoridades portuguesas indicaram que, para o cálculo do montante da subvenção, escolheram deliberadamente um período inferior (20 meses) ao período de 28 meses utilizado para o cálculo da intensidade da subvenção. Efectivamente, as referidas autoridades consideram que deste modo asseguram o objectivo de incentivar a conversão dos contratos, com a obrigação de manutenção do nível de emprego por um período de quatro anos.

2.2.   Procedimento e requisitos

O auxílio proposto será concedido ao beneficiário sob forma de um pagamento único (ponto 2 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). Segundo as autoridades portuguesas, aplicar-se-ão ao auxílio proposto os seguintes requisitos:

| — | O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia. |
| --- | --- |

—

O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia.

| — | O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

O incumprimento das obrigações estabelecidas pela Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, particularmente a obrigação de manter o número de postos de trabalho pelo prazo mínimo de quatro anos, implicaria o reembolso imediato do auxílio concedido, acrescido dos juros legais, sem prejuízo do procedimento civil ou criminal a que haja lugar contra a empresa (ponto 4 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

2.3.   Descrição da indústria de conservas de peixe nos Açores. Justificação do auxílio pelas autoridades portuguesas

De acordo com a informação apresentada pelas autoridades portuguesas, a indústria de conservas de peixe (essencialmente atum) representa quase 90 % do emprego no sector da transformação dos produtos da pesca na Região Autónoma dos Açores. A produção desta indústria é quase inteiramente exportada para o território continental europeu. As autoridades portuguesas destacam a importância da indústria para a frota regional de pesca de atum, sobretudo no que se refere à espécie albacora, que não é vendida fresca.

Na indústria açoriana de conservas de atum, há quatro empresas, as quais, no seu conjunto, mantêm em actividade seis unidades fabris, em cinco ilhas diferentes. O número total de postos de trabalho existentes na indústria de conservas de atum nos Açores é de 841, dos quais 111 correspondiam à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, em 2005. De acordo com as autoridades portuguesas, devido ao seu tamanho e características, esta empresa constitui um empregador de dimensão considerável na ilha onde se encontra situada a respectiva unidade fabril (São Jorge). No entanto, a empresa cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004 da Comissão (3).

As autoridades portuguesas acrescentaram que, tendo em conta a sua particular ultraperifericidade, esta parte da Região Autónoma dos Açores está sujeita a grande vulnerabilidade socio-económica. As mesmas autoridades consideram que uma subvenção desta natureza seria um mecanismo relevante de apoio à estabilidade dos vínculos laborais, que, por conseguinte, contribuiria para impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas consideram que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida, que não seria alterada pela subvenção projectada.

3.   APRECIAÇÃO

As autoridades portuguesas notificaram a medida de auxílio à Comissão antes de a porem em execução, deste modo cumprindo a obrigação decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

3.1.   Existência de auxílio na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

Mediante o auxílio proposto, o Governo da Região Autónoma dos Açores pretende subsidiar uma empresa específica do sector das pescas. Por conseguinte, a medida confere a esta empresa uma vantagem proveniente de recursos estatais e é de natureza selectiva. O beneficiário está, além disso, em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas, quer em Portugal quer noutros Estados-Membros, devendo notar-se que as conservas de atum são transaccionadas a nível internacional. Portanto, à luz do disposto no n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, este auxílio é susceptível de falsear a concorrência e de afectar as trocas comerciais entre os Estados-Membros.

O auxílio previsto pelas autoridades portuguesas constitui, pois, um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE.

3.2.   Compatibilidade da medida

3.2. a)   Base jurídica da apreciação

Os auxílios estatais podem ser declarados compatíveis com o mercado comum se corresponderem a uma das excepções previstas no Tratado CE.

Em princípio, o auxílio ao emprego é avaliado pela Comissão, nomeadamente, à luz dos critérios estabelecidos no supramencionado Regulamento (CE) n.o 2204/2002 da Comissão, de 12 de Dezembro de 2002, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios estatais ao emprego. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 1.o, este regulamento “é aplicável aos auxílios concedidos em todos os sectores, incluindo as actividades relativas à produção, tratamento e comercialização dos produtos enumerados no anexo I do Tratado”. O anexo I do Tratado inclui igualmente os produtos da pesca.

Por outro lado, as directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (4) não incluem normas específicas para auxílios estatais ao emprego no sector das pescas. Um auxílio ao emprego no sector das pescas tem, portanto, de ser avaliado segundo as condições estabelecidas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002.

O Regulamento (CE) n.o 2204/2002 refere especificamente que os auxílios para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada (n.o 6 do artigo 9.o) e os casos de auxílios individuais ao emprego concedidos independentemente de qualquer regime (n.o 9 do artigo 9.o) continuarão sujeitos à obrigação de notificação prevista no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado.

O auxílio proposto pelas autoridades portuguesas foi notificado à Comissão, dado constituir um auxílio à conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada, concedido a uma determinada empresa.

3.2. b)   Compatibilidade do auxílio

Conforme indica o considerando 7 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, os auxílios ao emprego concedidos a uma dada empresa podem ter um impacto significativo na concorrência no mercado relevante, uma vez que favorecem essa empresa em relação às que não beneficiaram de tais auxílios. Acresce que o auxílio é susceptível de produzir no emprego um efeito meramente limitado, pois é concedido individualmente a uma empresa. Por conseguinte, o n.o 9 do artigo 9.o estipula claramente que os auxílios individuais ao emprego só podem ser autorizados se forem compatíveis com quaisquer regras específicas aplicáveis ao sector em que o beneficiário opera e apenas se puder ser demonstrado que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante.

Por outro lado, como os custos do emprego fazem necessariamente parte dos custos normais de funcionamento de qualquer empresa, o considerando 16 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 incide na importância de verificar os efeitos positivos que o auxílio é susceptível de ter no emprego numa base global, a fim de impedir que ele apenas permita ao beneficiário reduzir custos que teria de qualquer modo de suportar. Por sua vez, o considerando 20 refere-se à necessidade de a Comissão determinar se os auxílios concedidos para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada têm efeitos positivos no emprego.

A justificação fornecida pelas autoridades portuguesas para o auxílio proposto é a de que a empresa beneficiária — SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA — é um dos principais empregadores da ilha de São Jorge, onde a unidade fabril está situada. Além disso, a situação desta ilha é particularmente periférica, o que a torna muito vulnerável socio-economicamente e são necessárias subvenções para garantir a estabilidade dos contratos de trabalho e, assim, impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas acrescentam que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida que não seria alterada pela subvenção projectada.

A Comissão considera, porém, que fundamentar o auxílio na dimensão da empresa e na sua posição no mercado do emprego da ilha não justifica suficientemente a conformidade do mesmo com o disposto no Regulamento (CE) n.o 2204/2002. Note-se que o n.o 9 do artigo 9.o do mesmo regulamento sublinha a necessidade de se demonstrar que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante. Apesar do pedido da Comissão de explicações mais circunstanciadas neste aspecto, a informação transmitida pelas autoridades portuguesas não permitiu porém apoiar os seus argumentos de que o auxílio produzirá efeitos positivos no mercado do emprego açoriano e de que não é apenas um mecanismo para ajudar o beneficiário a diminuir os seus custos normais de funcionamento.

Consequentemente, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que os efeitos do auxílio ao emprego produzam efeitos positivos no mercado do emprego a nível regional.

Intensidade de auxílio

Para determinar se um auxílio é ou não compatível com o mercado comum à luz do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, é também necessário ter em conta a intensidade do auxílio e, por conseguinte, o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção. Tendo em conta a intensidade do auxílio e o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção, a Comissão chegou às seguintes conclusões:

Segundo a informação notificada pelas autoridades portuguesas, a intensidade do auxílio corresponde a 57,72 % do custo médio por trabalhador (salário e encargos sociais dos postos de trabalho em causa) durante um período de dois anos (ver acima a fórmula de cálculo desta percentagem). A Comissão tem igualmente sérias dúvidas de que a fórmula aplicada reflicta em grau suficiente os critérios a seguir referidos.

Embora o Regulamento (CE) n.o 2204/2002 não contenha disposições específicas quanto à intensidade do auxílio concedido para conversão de contratos de trabalho a termo em contratos de duração indeterminada, os limites máximos de intensidade de auxílio devem, segundo o considerando 15, ser fixados a um nível consentâneo com o equilíbrio adequado entre a redução ao mínimo das distorções da concorrência e o objectivo de promoção do emprego.

Por sua vez, o considerando 20 explica que as medidas estatais não devem permitir que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

O limite máximo para os auxílios ao investimento inicial é determinado nas “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional para o período 2007-2013” (5) (pontos 42 e seguintes), que contemplam igualmente a concessão de auxílios à criação de emprego. No entanto, em conformidade com o ponto 8 destas orientações, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. Acresce que, no âmbito das mesmas orientações, os auxílios à criação de emprego só podem ser concedidos se os postos de trabalho estiverem ligados à realização de um investimento inicial, o que não é o caso vertente.

Por conseguinte, a Comissão considera que só pode ser estabelecida uma analogia com os limites máximos permitidos pelo Regulamento (CE) n.o 2204/2002 para os auxílios à criação de emprego.

Em particular, o n.o 2 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 especifica que “quando o emprego é criado em regiões ou em sectores não elegíveis para auxílios com finalidade regional nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o no momento da concessão do auxílio, a intensidade bruta do auxílio não deve exceder:

| a) | 15 % no caso de pequenas empresas; |
| --- | --- |

a)

15 % no caso de pequenas empresas;

| b) | 7,5 % no caso de médias empresas.” |
| --- | --- |

b)

7,5 % no caso de médias empresas.”

Nos termos do n.o 4 do artigo 4.o, estes limites máximos serão aplicáveis à intensidade do auxílio calculado em percentagem dos custos salariais subjacentes ao emprego criado durante um período de dois anos.

Segundo as informações fornecidas pelas autoridades portuguesas, a empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004, dado que emprega menos de 250 trabalhadores e o seu volume de negócios anual não excede 50 milhões de EUR.

A intensidade de auxílio prevista no regime de auxílio proposto afigura-se claramente superior aos limites máximos permitidos para o auxílio à criação de emprego no âmbito do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, quando tais limites se aplicam, por analogia, ao auxílio à conversão de contratos de trabalho temporários em contratos de duração indeterminada (57,72 % contra 15 %).

Por outro lado, não é pertinente neste caso aplicar o n.o 3 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, que permite aumentar o supramencionado limite máximo de auxílio no que se refere à criação de emprego “em regiões e em sectores elegíveis para auxílios com finalidade regional” nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o, porquanto, de acordo com o ponto 2 das “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional”, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. O n.o 3 do artigo 4.o permite igualmente aplicar limites mais elevados “quando o emprego é criado na produção, transformação e comercialização de produtos enumerados no anexo I do Tratado em regiões qualificadas como regiões menos favorecidas nos termos do Regulamento (CE) n.o 1257/1999 do Conselho
   (6)”. Todavia, este regulamento aplica-se apenas à agricultura e não ao sector das pescas. Assinale-se igualmente que no sector das pescas não existem regiões desfavorecidas semelhantes.

Por último, é de notar que, como previsto no considerando 20 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, no caso dos auxílios concedidos a empregadores para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada, a Comissão deve garantir que tais medidas não permitam que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

Perante o exposto, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que o auxílio ao emprego a conceder à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., satisfaça as condições estipuladas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002 e possa ser considerado compatível com o mercado comum.

4.   PROPOSTA

A Comissão assinala que, na presente etapa da análise preliminar, prevista no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, existem sérias dúvidas quanto à compatibilidade do auxílio proposto com o mercado comum.

À luz das condições supra, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, a Comissão convida a República Portuguesa a apresentar as suas observações e a prestar todas as informações que possam ajudar a avaliar o auxílio proposto, no prazo de um mês a contar da data de recepção do presente ofício. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia do presente ofício aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, nos termos do qual, no caso de uma decisão negativa, qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação do presente ofício e de um resumo do mesmo no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia do presente ofício. Todas as partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.“

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  JO L 140 de 30.4.2004, p. 1.

2

(3)  JO L 63 de 28.2.2004, p. 22.

3

(4)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

4

(5)  JO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

5

(6)  JO L 160 de 26.6.1999, p. 80.

6

---