# Az Európai Unió C 254/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 254 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. október 26. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 254

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. október 26.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az egyrészről az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni országok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűléseA 13. ülésre Wiesbadenben (Németország), 2007. június 25. és 28. között kerül sor. |
| 2007/C 254/01 | A 2007. június 25-i, hétfői ülés jegyzőkönyve | 1 |
| Hivatalos megnyitó ülés


  A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése


  A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele


  A nem parlamenti képviselők akkreditációja


  Póttagok


  A napirendtervezet elfogadása (ACP-EU/100.007/2007)


  Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 12. üléséről készült jegyzőkönyv elfogadása (HL C 330., 2006.12.30.)


  Vita (állásfoglalás nélkül) a kereskedelmi tárgyalásokról


  Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság


  Vita (állásfoglalás nélkül) a Nyugat-Afrikában kialakult helyzetről


  Szociális és Környezetvédelmi Bizottság |
| 2007/C 254/02 | A 2007. június 26-i, keddi ülés jegyzőkönyve | 3 |
| Póttagok


  Louis Michel, a Bizottság fejlesztésért és humanitárius segítségnyújtásért felelős biztosának nyilatkozata


  Kérdések a Bizottsághoz


  A Bizottság intézkedései az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés Bridgetownban (Barbados), 2006. november 20–23. között tartott 12. ülésén elfogadott állásfoglalásaival kapcsolatban (APP/100.015)


  Vita a Bizottsággal


  1. sürgős téma: A darfuri helyzet


  A 2007. június 25-i, hétfői ülés jegyzőkönyvének elfogadása


  Heidemarie Wieczorek-Zeul asszonynak, a szövetségi gazdasági együttműködési és fejlesztési miniszternek (Németország), az EU Tanácsa soros elnökének nyilatkozata


  Mohlabi Kenneth Tsekoa úrnak, külügy- és nemzetközi kapcsolatokért felelős miniszternek (Lesotho), az AKCS Tanácsa soros elnökének nyilatkozata


  Kérdések a Tanácshoz


  Vita a Tanáccsal


  Vita (állásfoglalás nélkül) a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló tárgyalások jelenlegi állásáról


  Gertrude Mongella asszonynak, a Pánafrikai Parlament elnökének beszéde, amelyet vita követ |
| 2007/C 254/03 | A 2007. június 27-i, szerdai ülés jegyzőkönyve | 5 |
| Póttagok


  A társelnök közleményei


  A 2007. június 25-i, hétfő délutáni és a június 26-i, kedd délelőtti ülés jegyzőkönyvének elfogadása


  A gazdasági és szociális partnerek jelentése


  2. sürgős téma (állásfoglalás nélkül): A zimbabwei helyzet


  Politikai Bizottság


  Az UNFPA (ENSZ Népesedési Alap) A világnépesség alakulása 2007-ben című jelentésének ismertetése, amelyet vita követ |
| 2007/C 254/04 | A 2007. június 28-i, csütörtöki ülés jegyzőkönyve | 6 |
| Póttagok


  A 2007. június 27-i, szerdai ülés jegyzőkönyvének elfogadása


  Összefoglaló jelentések a munkaértekezletekről


  Vita (állásfoglalás nélkül) a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) felülvizsgálatáról


  Szavazás az eljárási szabályzat felülvizsgálatáról


  Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalásra irányuló indítványokról


  Szavazás a sürgős állásfoglalásra irányuló indítványokról


  Egyéb kérdések


  Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 14. ülésének időpontja és helye |
| I. melléklet   A közös parlamenti közgyűlés tagjainak betűrend szerinti névsora | 8 |
| II. melléklet   A 2007. június 25–28-i, wiesbadeni ülés jelenléti íve | 12 |
| III. melléklet   A 2007. június 25-i, hétfői ülés melléklete | 16 |
| IV. melléklet   Elfogadott állásfoglalások | 17 |
| –   Állásfoglalás az AKCS-országokban a természetes erőforrások kiterelésével kapcsolatban a felelősségteljes kormányzásról, az átláthatóságról és az elszámoltathatóságról | 17 |
| –   Állásfoglalás az AKCS-országok kisgazdálkodói tekintetében, különösen a zöldség-, gyümölcs és a virágágazatban a szegénység csökkentéséről | 25 |
| –   Állásfoglalás a képzett munkaerő migrációjáról és annak a nemzeti fejlődésre gyakorolt határáról | 31 |
| –   Állásfoglalás a dárfúri helyzetről | 39 |
| V. melléklet   Az eljárási szabályzat módosítása | 42 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az egyrészről az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni országok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűléseA 13. ülésre Wiesbadenben (Németország), 2007. június 25. és 28. között kerül sor.

2007/C 254/01

A 2007. június 25-i, hétfői ülés jegyzőkönyve

1

Hivatalos megnyitó ülés

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A nem parlamenti képviselők akkreditációja

Póttagok

A napirendtervezet elfogadása (ACP-EU/100.007/2007)

Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 12. üléséről készült jegyzőkönyv elfogadása (HL C 330., 2006.12.30.)

Vita (állásfoglalás nélkül) a kereskedelmi tárgyalásokról

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Vita (állásfoglalás nélkül) a Nyugat-Afrikában kialakult helyzetről

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

2007/C 254/02

A 2007. június 26-i, keddi ülés jegyzőkönyve

3

Póttagok

Louis Michel, a Bizottság fejlesztésért és humanitárius segítségnyújtásért felelős biztosának nyilatkozata

Kérdések a Bizottsághoz

A Bizottság intézkedései az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés Bridgetownban (Barbados), 2006. november 20–23. között tartott 12. ülésén elfogadott állásfoglalásaival kapcsolatban (APP/100.015)

Vita a Bizottsággal

1. sürgős téma: A darfuri helyzet

A 2007. június 25-i, hétfői ülés jegyzőkönyvének elfogadása

Heidemarie Wieczorek-Zeul asszonynak, a szövetségi gazdasági együttműködési és fejlesztési miniszternek (Németország), az EU Tanácsa soros elnökének nyilatkozata

Mohlabi Kenneth Tsekoa úrnak, külügy- és nemzetközi kapcsolatokért felelős miniszternek (Lesotho), az AKCS Tanácsa soros elnökének nyilatkozata

Kérdések a Tanácshoz

Vita a Tanáccsal

Vita (állásfoglalás nélkül) a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló tárgyalások jelenlegi állásáról

Gertrude Mongella asszonynak, a Pánafrikai Parlament elnökének beszéde, amelyet vita követ

2007/C 254/03

A 2007. június 27-i, szerdai ülés jegyzőkönyve

5

Póttagok

A társelnök közleményei

A 2007. június 25-i, hétfő délutáni és a június 26-i, kedd délelőtti ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A gazdasági és szociális partnerek jelentése

2. sürgős téma (állásfoglalás nélkül): A zimbabwei helyzet

Politikai Bizottság

Az UNFPA (ENSZ Népesedési Alap) A világnépesség alakulása 2007-ben című jelentésének ismertetése, amelyet vita követ

2007/C 254/04

A 2007. június 28-i, csütörtöki ülés jegyzőkönyve

6

Póttagok

A 2007. június 27-i, szerdai ülés jegyzőkönyvének elfogadása

Összefoglaló jelentések a munkaértekezletekről

Vita (állásfoglalás nélkül) a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) felülvizsgálatáról

Szavazás az eljárási szabályzat felülvizsgálatáról

Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalásra irányuló indítványokról

Szavazás a sürgős állásfoglalásra irányuló indítványokról

Egyéb kérdések

Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 14. ülésének időpontja és helye

I. melléklet   A közös parlamenti közgyűlés tagjainak betűrend szerinti névsora

8

II. melléklet   A 2007. június 25–28-i, wiesbadeni ülés jelenléti íve

12

III. melléklet   A 2007. június 25-i, hétfői ülés melléklete

16

IV. melléklet   Elfogadott állásfoglalások

17

–   Állásfoglalás az AKCS-országokban a természetes erőforrások kiterelésével kapcsolatban a felelősségteljes kormányzásról, az átláthatóságról és az elszámoltathatóságról

17

–   Állásfoglalás az AKCS-országok kisgazdálkodói tekintetében, különösen a zöldség-, gyümölcs és a virágágazatban a szegénység csökkentéséről

25

–   Állásfoglalás a képzett munkaerő migrációjáról és annak a nemzeti fejlődésre gyakorolt határáról

31

–   Állásfoglalás a dárfúri helyzetről

39

V. melléklet   Az eljárási szabályzat módosítása

42

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az egyrészről az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni országok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése A 13. ülésre Wiesbadenben (Németország), 2007. június 25. és 28. között kerül sor.

| 26.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 254/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 254/1

---

A 2007. JÚNIUS 25-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2007/C 254/01)

(Az ülést 11.00-kor megnyitják.)

Hivatalos megnyitó ülés

A Közgyűlésen az alábbi személyek szólalnak fel: Hildebrand Diehl úr, Wiesbaden város főpolgármestere, Horst Köhler úr, a Német Szövetségi Köztársaság elnöke, Hans-Gert Pöttering úr, az Európai Parlament elnöke, Glenys Kinnock asszony, az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, René Radembino-Coniquet úr, az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, Roland Koch úr, Hesse tartomány kormányzója és Heidemarie Wieczorek-Zeul asszony, német gazdasági együttműködési és fejlesztési miniszter, a Bundestag (Német Szövetségi Gyűlés) tagja.

(Az ülést 12.35-kor berekesztik, majd 15.10-kor újból megnyitják.)

ELNÖKÖL: KINNOCK asszony

Társelnök

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A társelnök valamennyi résztvevőt üdvözli.

1.   A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A társelnök bejelenti, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak névsorát, az AKCS-államok hatóságai és az Európai Parlament elnöke által továbbított formában mellékelik a jegyzőkönyvhöz.

2.   A nem parlamenti képviselők akkreditációja

A társelnök bejelenti, hogy az AKCS-államok hatóságai elküldték a nem parlamenti képviselők névsorát. A partnerségi megállapodás 17. cikkének (1) bekezdésével és a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának 1. cikkével összhangban a társelnök javasolja e képviselők akkreditációját és azt, hogy a nevüket tartalmazó névsort mellékeljék a jegyzőkönyvhöz.

A Közös Parlamenti Közgyűlés ezt megszavazza.

3.   Póttagok

A társelnök az alábbi póttagokat jelenti be: Goebbels (Ferreira helyett), Hutchinson (Rosati helyett) és Morgantini (Holm helyett).

4.   A napirendtervezet elfogadása (ACP-EU/100.007/2007)

A társelnök ismerteti az alábbi határidőket:

| — | az állandó bizottságok által benyújtott jelentésekben szereplő állásfoglalásra irányuló indítványok módosításai: június 25., hétfő, 18.00; |
| --- | --- |

—

az állandó bizottságok által benyújtott jelentésekben szereplő állásfoglalásra irányuló indítványok módosításai: június 25., hétfő, 18.00;

| — | megegyezéses állásfoglalásokra irányuló javaslatok módosításai: június 26., kedd, 15.00; |
| --- | --- |

—

megegyezéses állásfoglalásokra irányuló javaslatok módosításai: június 26., kedd, 15.00;

| — | a szavazás módjára vonatkozó kérdések: június 27., szerda, 18.00, írásban. |
| --- | --- |

—

a szavazás módjára vonatkozó kérdések: június 27., szerda, 18.00, írásban.

Felszólalnak: Sebetela (Botswana), Deerpalsing (Mauritius), Cashman, Lulling, Straker (Saint Vincent és Grenadine-szigetek), Radembino-Coniquet társelnök, Sithole (Dél-Afrika) és Gomes.

A napirendtervezetet az e jegyzőkönyvben foglaltak szerint elfogadják.

5.   Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 12. üléséről készült jegyzőkönyv elfogadása (HL C 330., 2006.12.30.)

A jegyzőkönyvet elfogadják.

6.   Vita (állásfoglalás nélkül) a kereskedelmi tárgyalásokról

Thompson úr (Európai Bizottság) nyilatkozatot tesz.

Felszólalnak: Sebetela (Botswana), Borrell Fontelles, Deerpalsing (Mauritius), F. Schmidt, Oumarou (Niger), Agnoletto, Ramotar (Guyana), Mugambe (Uganda), Straker (Saint Vincent és Grenadine-szigetek) és Thwala (Szváziföld).

Thompson úr reflektál a vita során felvetett kérdésekre.

7.   Kilontji Mporogomyi úr (Tanzánia) és Carl Schlyter úr jelentése az AKCS-országokban, különösen a gyümölcs-, zöldség- és növényfélék ágazatában működő kis mezőgazdasági termelők tekintetében a szegénység csökkentéséről (ACP-EU/100.011/07/fin.)

Schlyter úr és Sebetela úr (Botswana), Mporogomyi úr társelőadó nevében, ismerteti a jelentést.

Felszólalnak: Mayer, Mushelenga (Namíbia), Gomes, Straker (Saint Vincent és Grenadine-szigetek), Nzomukunda (Burundi), Berend, Thwala (Szváziföld), Bullmann és Njobvu (Zambia).

Theodorakis úr (Európai Bizottság) reflektál a vita során felvetett kérdésekre.

Sebetela úr (Botswana) és Schlyter úr lezárja a vitát.

8.   Vita (állásfoglalás nélkül) a Nyugat-Afrikában kialakult helyzetről

Felszólalnak: Carlotti, Top (Guinea), Van Hecke, Oumarou (Niger), Aubert, Ould Guelaye (Mauritánia), Ati-Atcha (Togo) és Diallo (Mali).

Theodorakis úr (Európai Bizottság) röviden reflektál a vita során felvetett kérdésekre.

9.   Sharon Hay Webster asszony (Jamaica) és Luisa Morgantini asszony jelentése a szakmunkások migrációjáról és annak a nemzeti fejlődésre gyakorolt hatásáról (ACP-EU/100.012/07/fin.)

Morgantini asszony ismerteti a jelentést.

Felszólalnak: Straker (Saint Vincent és Grenadine-szigetek), Schröder, Sithole (Mozambik), Jardim Fernandes, Thomas (Dominika), O. Schmidt, Sebetela (Botswana), Aubert, McNish (Jamaica), Zimmer, Conteh (Sierra Leone), Schnellhardt, Ramotar (Guyana), Hutchinson, Duguid (Barbados) és Jimenez (Dominikai Köztársaság).

Theodorakis úr (Európai Bizottság) röviden reflektál a vita során felvetett kérdésekre.

Morgantini asszony lezárja a vitát.

(Az ülést 19.10-kor berekesztik.)

René RADEMBINO-CONIQUET és

Glenys KINNOCK

Társelnökök

Sir John KAPUTIN és

Dietmar NICKEL

Társfőtitkárok

---

| 26.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 254/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 254/3

---

A 2007. JÚNIUS 26-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2007/C 254/02)

(Az ülést 9.16-kor megnyitják.)

ELNÖKÖL: RADEMBINO-CONIQUET úr

Társelnök

1.   Póttagok

A társelnök az alábbi póttagokat jelenti be: Goebbels (Ferreira helyett), Hutchinson (Rosati helyett), Morgantini (Holm helyett).

2.   Louis Michel, a Bizottság fejlesztésért és humanitárius segítségnyújtásért felelős biztosának nyilatkozata

Michel úr nyilatkozatot tesz a Bizottság nevében.

3.   Kérdések a Bizottsághoz

Összesen 24 kérdést intéznek a Bizottsághoz.

Michel úr írásban válaszolja meg a kérdéseket, valamint szóban válaszol az alábbiak által feltett kiegészítő kérdésekre:

6. sz. kérdés, Agnoletto úr részéről, a 10. EFA ratifikálásáról;

1. sz. kérdés, Morgantini asszony részéről, az EU-Afrika közös stratégiáról;

4. sz. kérdés, Carlotti asszony részéről, az AKCS-parlamentekről és az EFA-ról;

14. sz. kérdés, F. Schmidt úr részéről, a költségvetési támogatásról;

20. sz. kérdés, Bowis úr részéről, a fogyatékkal élők jogairól;

16. sz. kérdés, Mayer úr részéről, a víz jelentőségéről;

17. sz. kérdés, Aubert asszony részéről, az illegális halászati tevékenységekről;

2. sz. kérdés, Deerpalsing asszony (Mauritius) részéről, a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló tárgyalásokról;

3. sz. kérdés, Hutchinson úr részéről, a 10. EFA-ról és a gazdasági partnerségi megállapodásokról;

8. sz. kérdés, Schlyter úr részéről, a gazdasági partnerségi megállapodásokról;

25. sz. kérdés, Thwala úr (Szváziföld) részéről, a gazdasági partnerségi megállapodásokról;

15. sz. kérdés, Hall asszony részéről, a gyapotról;

21. sz. kérdés, Fernandes úr részéről, Kelet-Timorról;

22. sz. kérdés, Van Hecke úr részéről a szudáni békemegállapodásról és az Európába vándorló afrikai migránsokról.

Az alábbi kérdéseket nem követik kiegészítő kérdések:

12. sz. kérdés, Schnellhardt úr részéről (Roithova asszony képviseletében), a civil társadalomnak a nemzeti indikatív programokban való részvételéről;

18. sz. kérdés, Cashman úr részéről, a bioüzemanyagok hatásáról.

Az 5., 7., 9., 10., 11., 19., 23. és 24. sz. kérdések szerzői nincsenek jelen.

4.   A Bizottság intézkedései az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés Bridgetownban (Barbados), 2006. november 20–23. között tartott 12. ülésén elfogadott állásfoglalásaival kapcsolatban (APP/100.015)

A biztos utal arra a kiosztott dokumentumra, amely tartalmazza a Bizottság által Barbadoson elfogadott állásfoglalások nyomán tett intézkedések részleteit.

ELNÖKÖL: KINNOCK asszony

Társelnök

5.   Vita a Bizottsággal

Felszólalnak: Top (Guinea), Schnellhardt, Mugambe (Uganda), Cavuilati (Fidzsi-szigetek), Straker (Saint Vincent és Grenadine-szigetek), Sebetela (Botswana), Goebbels, Oumarou (Niger), Deerpalsing (Mauritius), Gahler, Sithole (Mozambik), Toga (Etiópia), Mafura (Lesotho), Rodgers (Suriname), Van Hecke, Grabowska, William (Seychelle-szigetek) és Baldeh (Gambia).

Michel úr reflektál a vita során felvetett kérdésekre.

ELNÖKÖL: RADEMBINO-CONIQUET úr

Társelnök

6.   1. sürgős téma: A darfuri helyzet

Michel úr nyilatkozatával megnyitja a vitát.

Felszólalnak: Schroeder, Carlotti, Top (Guinea), Berend, Kinnock, Straker (Saint Vincent és Grenadine-szigetek), Morgantini, Aylward, Thwala (Szváziföld), Schnellhardt, Borrell Fontelles, Hall, Michel (Európai Bizottság) és Dekuek (Szudán).

(Az ülést 12.55-kor berekesztik, majd 15.07-kor újból megnyitják.)

ELNÖKÖL: KINNOCK asszony

Társelnök

7.   A 2007. június 25-i, hétfői ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A jegyzőkönyvet elfogadják.

8.   Heidemarie Wieczorek-Zeul asszonynak, a szövetségi gazdasági együttműködési és fejlesztési miniszternek (Németország), az EU Tanácsa soros elnökének nyilatkozata

Wieczorek-Zeul asszony nyilatkozatot tesz az EU Tanácsa nevében.

9.   Mohlabi Kenneth Tsekoa úrnak, külügy- és nemzetközi kapcsolatokért felelős miniszternek (Lesotho), az AKCS Tanácsa soros elnökének nyilatkozata

Tsekoa úr nyilatkozatot tesz az AKCS Tanácsa nevében.

10.   Kérdések a Tanácshoz

Két kérdést intéznek az AKCS Tanácsához.

Tsekoa úr válaszol az alábbi kérdésre és kiegészítő kérdésre:

2. sz. kérdés, Bowis úr részéről, a civil társadalom bevonásáról és az Európai Fejlesztési Alapról.

Az 1. sz. kérdés szerzője nincs jelen.

Tizenöt kérdést intéznek az EU Tanácsához.

Wieczorek-Zeul asszony válaszol az alábbi kérdésekre és kiegészítő kérdésekre:

10. sz. kérdés, Mitchell úr részéről, a költségvetési támogatásról;

8. sz. kérdés, Deerpalsing asszony (Mauritius) részéről, a gazdasági partnerségi megállapodások megkötéséről;

11. sz. kérdés, Fernandes úr részéről, az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti kapcsolatokról;

13. sz. kérdés, Van Hecke úr részéről, a büntetlenségről;

14. sz. kérdés, McAvan asszony részéről (Cashman úr képviseletében), az emberkereskedelemről;

16. sz. kérdés, Bowis úr részéről (Roithová asszony képviseletében) a Tanács által a nemek közötti esélyegyenlőséggel és a környezetvédelmi kérdésekkel kapcsolatban végrehajtott intézkedésekről;

18. sz. kérdés, Bowis úr részéről, az éghajlatváltozásról;

Az alábbi kérdéseket nem követik kiegészítő kérdések:

12. sz. kérdés, Martínez Martínez úr részéről (Carlotti asszony képviseletében), a darfuri válságról – szankciók alkalmazásáról;

17. sz. kérdés, Mayer úr részéről, a víznek Afrikában, a szegénység elleni küzdelemben játszott jelentőségéről.

A 3., 5., 6., 7., 9. és 20. sz. kérdések szerzői nincsenek jelen.

11.   Vita a Tanáccsal

Felszólalnak: Scheele, Sebetela (Botswana), Bullmann, William (Seychelle-szigetek), Mitchell, Folga Ildevert (Burkina Faso), Cavuilati (Fidzsi-szigetek), Sturdy, Abdi Said (Dzsibuti), Goya (Kongói Demokratikus Köztársaság), Smith (Libéria), Wieczorek-Zeul (az EU Tanácsa) és (az AKCS Tanácsa).

Határozat: A társelnökök levelet írnak valamennyi EU- és AKCS-tagállam fejlesztési miniszterének, amelyben felkérik őket a felülvizsgált Cotonou-i Megállapodás ratifikálásának előmozdítására.

12.   Vita (állásfoglalás nélkül) a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló tárgyalások jelenlegi állásáról

Felszólalnak: Wieczorek-Zeul (az EU Tanácsa), Tsekoa (az AKCS Tanácsa), Thompson (Európai Bizottság), Deerpalsing (Mauritius), Dombrovskis, Nyassa (Kamerun), F. Schmidt, Sebetela (Botswana), Borrell Fontelles, Martens, William (Seychelle-szigetek), Sturdy, Schlyter, Van Hecke és McNish (Jamaica).

13.   Gertrude Mongella asszonynak, a Pánafrikai Parlament elnökének beszéde, amelyet vita követ

Mongella asszony beszédet intéz a Közgyűléshez.

Felszólalnak: Gahler, Thwala (Szváziföld), Morgantini, Conteh (Sierra Leone), Grabowska, William (Seychelle-szigetek), Van Hecke, Martens, Gröner és Cheron (Haiti).

Mongella asszony reflektál a vita során felvetett kérdésekre.

(Az ülést 19.20-kor berekesztik.)

René RADEMBINO-CONIQUET és

Glenys KINNOCK

Társelnökök

Sir John KAPUTIN és

Dietmar NICKEL

Társfőtitkárok

---

| 26.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 254/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 254/5

---

A 2007. JÚNIUS 27-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2007/C 254/03)

(Az ülést 9.12-kor megnyitják.)

ELNÖKÖL: RADEMBINO-CONIQUET úr

Társelnök

1.   Póttagok

A társelnök az alábbi póttagokat jelenti be: Badia i Cutchet (Arif helyett), Goebbels (Ferreira helyett), Hutchinson (Rosati helyett), Morgantini (Holm helyett) és Zwiefka (Langendries helyett).

2.   A társelnök közleményei

A társelnök köszönetét fejezi ki Wieczorek-Zeul asszonynak, az EU Tanácsa soros elnökének a vendéglátásért.

3.   A 2007. június 25-i, hétfő délutáni és a június 26-i, kedd délelőtti ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A jegyzőkönyvet elfogadják.

4.   A gazdasági és szociális partnerek jelentése

Akouete úr (AKCS-EU Gazdasági és Szociális Érdekcsoportok) nyilatkozatot tesz a fejlesztést célzó emberi erőforrások kérdésével kapcsolatban.

Felszólalnak: Goebbels, Mugambe (Uganda) és Sebetela (Botswana).

5.   2. sürgős téma (állásfoglalás nélkül): A zimbabwei helyzet

Felszólalnak: Berend, Straker (Saintt Vincent és Grenadine-szigetek), Jardim Fernandes, Mushelenga (Namíbia), Mitchell, Top (Guinea), de Sousa (Angola), Thwala (Szváziföld), Nguema Owono (Egyenlítői-Guinea), Kinnock társelnök, Matola (Malawi), Sebetela (Botswana), Gahler, Mafura (Lesotho), Lola Kisanga (Kongói Demokratikus Köztársaság), Dekuek (Szudán), Toga (Etiópia) és Deerpalsing (Mauritius).

A társelnök bejelenti, hogy a zimbabwei helyzetre vonatkozó vitát elnökségi kereteken belül folytatják szeptemberben és reméli, hogy a zimbabwei parlament elnöke addig változtat álláspontján és beleegyezését adja a Közös Parlamenti Közgyűlés tényfeltáró küldetésére vonatkozóan.

6.   Michael Gahler úr és Evelyne B. Cheron asszony (Haiti) jelentése az AKCS-országokban a természeti erőforrások kiaknázásával kapcsolatos helyes kormányzásról, átláthatóságról és elszámoltathatóságról (ACP-EU/3937/07/fin.)

Cheron asszony (Haiti) és Gahler úr ismertetik jelentésüket.

Felszólalnak: Theodorakis (Európai Bizottság), Aubert, Bowis, Mugambe (Uganda), Straker (Saint Vincent és Grenadine-szigetek), Nguema Owono (Egyenlítői-Guinea), Carlotti, Dekuek (Szudán), Oumarou (Niger), Van Hecke, de Sousa (Angola), Scheele, Sebetela (Botswana), Ramotar (Guyana) és Milebou Aubusson (Gabon).

Cheron asszony (Haiti) és Gahler úr lezárják a vitát.

7.   Az UNFPA (ENSZ Népesedési Alap) „A világnépesség alakulása 2007-ben” című jelentésének ismertetése, amelyet vita követ

Hakkert úr (Technikai Főtanácsadó, UNFPA Brazília) ismerteti a jelentést.

Felszólalnak: Schnellhardt, McAvan, Thwala (Szváziföld), Kinnock és Ribeiro e Castro.

Hakkert úr lezárja a vitát.

(Az ülést 12.18-kor berekesztik.)

René RADEMBINO-CONIQUET és

Glenys KINNOCK

Társelnökök

Sir John KAPUTIN és

Dietmar NICKEL

Társfőtitkárok

---

| 26.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 254/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 254/6

---

A 2007. JÚNIUS 28-I, CSÜTÖRTÖKI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2007/C 254/04)

(Az ülést 9.05-kor megnyitják.)

ELNÖKÖL: KINNOCK asszony

Társelnök

1.   Póttagok

A társelnök az alábbi póttagokat jelenti be: Badia i Cutchet (Arif helyett), Bushill-Mathews (Coelho helyett), Goebbels (Ferreira helyett), Hutchinson (Rosati helyett). Zaleski (Gaubert helyett), Zwiefka (Langendries helyett).

2.   A 2007. június 27-i, szerdai ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A jegyzőkönyvet elfogadják.

3.   Összefoglaló jelentések a munkaértekezletekről

| — | Ramotar úr (Guyana) – a frankfurti repülőtér és a Német Szövetségi Belügyminisztérium (Frankfurt) együttműködésével – a migrációról. |
| --- | --- |

—

Ramotar úr (Guyana) – a frankfurti repülőtér és a Német Szövetségi Belügyminisztérium (Frankfurt) együttműködésével – a migrációról.

| — | Scheele asszony – az Európai Űrügynökség (Darmstadt) együttműködésével – az éghajlatváltozás nyomon követéséről. |
| --- | --- |

—

Scheele asszony – az Európai Űrügynökség (Darmstadt) együttműködésével – az éghajlatváltozás nyomon követéséről.

| — | Bowis úr – a Sanofi-Aventis (Frankfurt) együttműködésével – az elhanyagolt betegségek elleni gyógyszerekhez való hozzáférésről. |
| --- | --- |

—

Bowis úr – a Sanofi-Aventis (Frankfurt) együttműködésével – az elhanyagolt betegségek elleni gyógyszerekhez való hozzáférésről.

4.   Vita (állásfoglalás nélkül) a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) felülvizsgálatáról

Baum úr (Európai Bizottság) bevezeti a témát.

Felszólalnak: Mitchell, Mushelenga (Namíbia), Polisi (Ruanda), Bowis, William (Seychelle-szigetek), Scheele, Ramotar (Guyana), McAvan, Sithole (Mozambik, Mugambe (Uganda), Sebetela (Botswana), de Sousa (Angola).

Baum úr (Európai Bizottság) reflektál a felvetett kérdésekre és lezárja a vitát.

5.   Szavazás az eljárási szabályzat felülvizsgálatáról

A társelnök ismerteti a szavazási eljárást.

Az eljárási szabályzat 34. cikkének megfelelően a szavazásra a két házban külön kerül sor. A módosítást mindkét ház egyhangúlag elfogadja.

6.   Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalásra irányuló indítványokról

| — | Jelentés az AKCS-országokban a természeti erőforrások kiaknázásával kapcsolatos megfelelő kormányzásról, átláthatóságról és elszámoltathatóságról (ACP-EU/3937/07/fin.) – Politikai Bizottság. Társelőadók: Evelyne B. Cheron (Haiti) és Michael Gahler.
  Egy helyesbítést eszközölnek az állásfoglalás-tervezetre vonatkozóan. A társelőadók egy szóbeli módosítást javasolnak. A szóbeli módosítást elfogadják. Az így módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Jelentés az AKCS-országokban a természeti erőforrások kiaknázásával kapcsolatos megfelelő kormányzásról, átláthatóságról és elszámoltathatóságról (ACP-EU/3937/07/fin.) – Politikai Bizottság. Társelőadók: Evelyne B. Cheron (Haiti) és Michael Gahler.

Egy helyesbítést eszközölnek az állásfoglalás-tervezetre vonatkozóan. A társelőadók egy szóbeli módosítást javasolnak. A szóbeli módosítást elfogadják. Az így módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | Jelentés az AKCS-országokban, különösen a gyümölcs-, zöldség- és növényfélék ágazatában működő kis mezőgazdasági termelők tekintetében a szegénység csökkentéséről (ACP-EU/100.011/07/fin.) – Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság. Társelőadók: Kilontji Mporogomyi (Tanzánia) és Carl Schlyter.
  Az 1. módosítást a módosításra vonatkozó szóbeli módosítással elfogadják. A 2., 4., 5., 6., 7. és 8. módosítást elfogadják. Az így módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Jelentés az AKCS-országokban, különösen a gyümölcs-, zöldség- és növényfélék ágazatában működő kis mezőgazdasági termelők tekintetében a szegénység csökkentéséről (ACP-EU/100.011/07/fin.) – Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság. Társelőadók: Kilontji Mporogomyi (Tanzánia) és Carl Schlyter.

Az 1. módosítást a módosításra vonatkozó szóbeli módosítással elfogadják. A 2., 4., 5., 6., 7. és 8. módosítást elfogadják. Az így módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | Jelentés a szakmunkások migrációjáról és annak a nemzeti fejlődésre gyakorolt hatásáról (ACP-EU/100.012/07/fin.) – Szociális és Környezetvédelmi Bizottság. Társelőadók: Sharon Hay Webster (Jamaica) és Luisa Morgantini.
  A 2. módosítást a (17) bekezdés kiegészítéseként elfogadják. Az 1. és 3. módosítást szintén elfogadják. Az így módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Jelentés a szakmunkások migrációjáról és annak a nemzeti fejlődésre gyakorolt hatásáról (ACP-EU/100.012/07/fin.) – Szociális és Környezetvédelmi Bizottság. Társelőadók: Sharon Hay Webster (Jamaica) és Luisa Morgantini.

A 2. módosítást a (17) bekezdés kiegészítéseként elfogadják. Az 1. és 3. módosítást szintén elfogadják. Az így módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

7.   Szavazás a sürgős állásfoglalásra irányuló indítványokról

| — | Sürgős állásfoglalásra irányuló indítvány a darfuri helyzetről (ACP-EU/100.075/07/comp.)
  A 4. módosítást visszavonják. Az 1., 2. és 3. módosítást elfogadják.
  Az így módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.
  Az eljárási szabályzat 16. cikkének megfelelően Darbo úr (Csád) írásban ismertette a szavazás menetét, amelyet eredeti nyelven a képviselők rendelkezésére bocsátottak. |
| --- | --- |

—

Sürgős állásfoglalásra irányuló indítvány a darfuri helyzetről (ACP-EU/100.075/07/comp.)

A 4. módosítást visszavonják. Az 1., 2. és 3. módosítást elfogadják.

Az így módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

Az eljárási szabályzat 16. cikkének megfelelően Darbo úr (Csád) írásban ismertette a szavazás menetét, amelyet eredeti nyelven a képviselők rendelkezésére bocsátottak.

8.   Egyéb kérdések

Ramotar úr (Guyana) felszólal az új rakétavédelmi rendszer európai telepítésével kapcsolatban.

Straker úr (Saint Vincent és Grenadine-szigetek) megköszöni a német hatóságoknak és Gahler úrnak a vendéglátást és a közös parlamenti közgyűlés 13., wiesbadeni ülése és az ehhez kapcsolódó társadalmi események megszervezése érdekében tett erőfeszítéseket.

9.   Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 14. ülésének időpontja és helye

A Közös Parlamenti Közgyűlés 14. ülésére 2007. november 17. és 22. között, Kigaliban (Ruanda) kerül sor.

(Az ülést 11.10-kor berekesztik.)

Otmar ROGERS és

Glenys KINNOCK

Társelnökök

Sir John KAPUTIN és

Dietmar NICKEL

Társfőtitkárok

---

I. MELLÉKLET

A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK BETŰREND SZERINTI NÉVSORA

| Az AKCS képviseletében | Az EP képviseletében |
| --- | --- |
| RADEMBINO-CONIQUET (GABON), társelnök | KINNOCK, társelnök |
| BENIN (elnökhelyettes) | GAHLER (elnökhelyettes) |
| KAMERUN (elnökhelyettes) | MANTOVANI (elnökhelyettes) |
| EGYENLÍTŐI-GUINEA (elnökhelyettes) | VERGES (elnökhelyettes) |
| GHÁNA (elnökhelyettes) | CARLOTTI (elnökhelyettes) |
| JAMAICA (elnökhelyettes) | MITCHELL (elnökhelyettes) |
| KENYA (elnökhelyettes) | AUBERT (elnökhelyettes) |
| NIUE (elnökhelyettes) | LULLING (elnökhelyettes) |
| SEYCHELLE-SZIGETEK (elnökhelyettes) | KAMIŃSKI (elnökhelyettes) |
| SALAMON-SZIGETEK (elnökhelyettes) | POLFER (elnökhelyettes) |
| SURINAME (elnökhelyettes) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (elnökhelyettes) |
| ZAMBIA (elnökhelyettes) | BOWIS (elnökhelyettes) |
| ZIMBABWE (elnökhelyettes) | GOUDIN (elnökhelyettes) |
| ANGOLA | AGNOLETTO |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMÁK | ARIF |
| BARBADOS | AYLWARD |
| BELIZ | BEREND |
| BISSAU-GUINEA | BORRELL FONTELLES |
| BOTSWANA | BULLMAN |
| BURKINA FASO | BUSK |
| BURUNDI | CALLANAN |
| COMORE-SZIGETEK | CASHMAN |
| COOK-SZIGETEK | COELHO |
| CSÁD | CORNILLET |
| DÉL-AFRIKA | DEVA |
| DOMINIKA | DILLEN |
| DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG | DOMBROVSKIS |
| DZSIBUTI | FERNANDES |
| ELEFÁNTCSONTPART | FERREIRA |
| ERITREA | GAUBERT |
| ETIÓPIA | GOMES |
| FIDZSI-SZIGETEK | GRABOWSKA |
| GAMBIA | GRÖNER |
| GRANADA | GURMAI |
| GUINEA | HALL |
| GUYANA | HAUG |
| HAITI | HERRANZ GARCĺA |
| KELET-TIMOR | HOLM |
| KIRIBATI | JÖNS |
| KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG | KACZMAREK |
| KONGÓI KÖZTÁRSASÁG | KORHOLA |
| KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG | KOZLIK |
| LESOTHO | LANGENDRIES |
| LIBÉRIA | LEHIDEUX |
| MADAGASZKÁR | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MALAWI | LOUIS |
| MALI | MARTENS |
| MARSHALL-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁG | McAVAN |
| MAURITÁNIA | MAYER |
| MAURITIUS | MORILLON |
| MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK | NOVAK |
| MOZAMBIK | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NAMÍBIA | RIBEIRO E CASTRO |
| NAURUI KÖZTÁRSASÁG | ROITHOVÁ |
| NIGER | ROSATI |
| NIGÉRIA | SBARBATI |
| PALAU | SCHEELE |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | SCHLYTER |
| RUANDA | SCHMIDT F. |
| SAINT KITTS ÉS NEVIS | SCHMIDT O. |
| SAINT LUCIA | SCHNELLHARDT |
| SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK | SCHRÖDER |
| SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SIERRA LEONE | SPERONI |
| SZAMOA | STURDY |
| SZENEGÁL | VAN HECKE |
| SZOMÁLIA | VAN LANCKER |
| SZUDÁN | VENETO |
| SZVÁZIFÖLD | VENTRE |
| TANZÁNIA | de VILLIERS |
| TOGO | WIELAND |
| TONGA | WIJKMAN |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO | ZÁBORSKÁ |
| TUVALU | ZANI |
| UGANDA | ZĪLE |
| VANUATU | ZIMMER |
| ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG | ... (GREENS/EFA) |

Az AKCS képviseletében

Az EP képviseletében

RADEMBINO-CONIQUET (GABON), társelnök

KINNOCK, társelnök

BENIN (elnökhelyettes)

GAHLER (elnökhelyettes)

KAMERUN (elnökhelyettes)

MANTOVANI (elnökhelyettes)

EGYENLÍTŐI-GUINEA (elnökhelyettes)

VERGES (elnökhelyettes)

GHÁNA (elnökhelyettes)

CARLOTTI (elnökhelyettes)

JAMAICA (elnökhelyettes)

MITCHELL (elnökhelyettes)

KENYA (elnökhelyettes)

AUBERT (elnökhelyettes)

NIUE (elnökhelyettes)

LULLING (elnökhelyettes)

SEYCHELLE-SZIGETEK (elnökhelyettes)

KAMIŃSKI (elnökhelyettes)

SALAMON-SZIGETEK (elnökhelyettes)

POLFER (elnökhelyettes)

SURINAME (elnökhelyettes)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (elnökhelyettes)

ZAMBIA (elnökhelyettes)

BOWIS (elnökhelyettes)

ZIMBABWE (elnökhelyettes)

GOUDIN (elnökhelyettes)

ANGOLA

AGNOLETTO

ANTIGUA ÉS BARBUDA

ALLISTER

BAHAMÁK

ARIF

BARBADOS

AYLWARD

BELIZ

BEREND

BISSAU-GUINEA

BORRELL FONTELLES

BOTSWANA

BULLMAN

BURKINA FASO

BUSK

BURUNDI

CALLANAN

COMORE-SZIGETEK

CASHMAN

COOK-SZIGETEK

COELHO

CSÁD

CORNILLET

DÉL-AFRIKA

DEVA

DOMINIKA

DILLEN

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

DOMBROVSKIS

DZSIBUTI

FERNANDES

ELEFÁNTCSONTPART

FERREIRA

ERITREA

GAUBERT

ETIÓPIA

GOMES

FIDZSI-SZIGETEK

GRABOWSKA

GAMBIA

GRÖNER

GRANADA

GURMAI

GUINEA

HALL

GUYANA

HAUG

HAITI

HERRANZ GARCĺA

KELET-TIMOR

HOLM

KIRIBATI

JÖNS

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG

KACZMAREK

KONGÓI KÖZTÁRSASÁG

KORHOLA

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

KOZLIK

LESOTHO

LANGENDRIES

LIBÉRIA

LEHIDEUX

MADAGASZKÁR

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MALAWI

LOUIS

MALI

MARTENS

MARSHALL-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁG

McAVAN

MAURITÁNIA

MAYER

MAURITIUS

MORILLON

MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK

NOVAK

MOZAMBIK

PLEGUEZUELOS AGUILAR

NAMÍBIA

RIBEIRO E CASTRO

NAURUI KÖZTÁRSASÁG

ROITHOVÁ

NIGER

ROSATI

NIGÉRIA

SBARBATI

PALAU

SCHEELE

PÁPUA ÚJ-GUINEA

SCHLYTER

RUANDA

SCHMIDT F.

SAINT KITTS ÉS NEVIS

SCHMIDT O.

SAINT LUCIA

SCHNELLHARDT

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

SCHRÖDER

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

SORNOSA MARTÍNEZ

SIERRA LEONE

SPERONI

SZAMOA

STURDY

SZENEGÁL

VAN HECKE

SZOMÁLIA

VAN LANCKER

SZUDÁN

VENETO

SZVÁZIFÖLD

VENTRE

TANZÁNIA

de VILLIERS

TOGO

WIELAND

TONGA

WIJKMAN

TRINIDAD ÉS TOBAGO

ZÁBORSKÁ

TUVALU

ZANI

UGANDA

ZĪLE

VANUATU

ZIMMER

ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG

... (GREENS/EFA)

POLITIKAI BIZOTTSÁG

| Az AKCS képviseletében | Az EP képviseletében |
| --- | --- |
| NZOMUKUNDA (BURUNDI), társelnök | CALLANAN, társelnök |
| LUTUNDULA (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG), elnökhelyettes | JÖNS, elnökhelyettes |
| DUGUID (BARBADOS), elnökhelyettes | POLFER, elnökhelyettes |
| ANGOLA | CARLOTTI |
| BELIZ | COELHO |
| BENIN | DILLEN |
| KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG | GAHLER |
| COOK-SZIGETEK | GAUBERT |
| DZSIBUTI | GOMES |
| EGYENLÍTŐI-GUINEA | GRABOWSKA |
| FIDZSI-SZIGETEK | GRÖNER |
| GRENADA | GURMA |
| GUINEA | HERRANZ GARCÍA |
| HAITI | KACZMAREK |
| LIBÉRIA | KAMINSKI |
| MAURITÁNIA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| NAMÍBIA | LOUIS |
| NIGÉRIA | MANTOVANI |
| NIUE | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | MORILLON |
| SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK | SCHMIDT F. |
| SZUDÁN | VAN HECKE |
| TOGO | VENTRE |
| TUVALU | WIELAND |
| UGANDA | ZANI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

Az AKCS képviseletében

Az EP képviseletében

NZOMUKUNDA (BURUNDI), társelnök

CALLANAN, társelnök

LUTUNDULA (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG), elnökhelyettes

JÖNS, elnökhelyettes

DUGUID (BARBADOS), elnökhelyettes

POLFER, elnökhelyettes

ANGOLA

CARLOTTI

BELIZ

COELHO

BENIN

DILLEN

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

GAHLER

COOK-SZIGETEK

GAUBERT

DZSIBUTI

GOMES

EGYENLÍTŐI-GUINEA

GRABOWSKA

FIDZSI-SZIGETEK

GRÖNER

GRENADA

GURMA

GUINEA

HERRANZ GARCÍA

HAITI

KACZMAREK

LIBÉRIA

KAMINSKI

MAURITÁNIA

LÓPEZ ISTÚRIZ

NAMÍBIA

LOUIS

NIGÉRIA

MANTOVANI

NIUE

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

PÁPUA ÚJ-GUINEA

MORILLON

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

SCHMIDT F.

SZUDÁN

VAN HECKE

TOGO

VENTRE

TUVALU

WIELAND

UGANDA

ZANI

ZIMBABWE

ZIMMER

GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

| Az AKCS képviseletében | Az EP képviseletében |
| --- | --- |
| EVERISTUS (SAINT LUCIA), társelnök | SCHLYTER, társelnök |
| SEBETELA (BOTSWANA), elnökhelyettes | DOMBROVSKIS, elnökhelyettes |
| DARBO (CSÁD), elnökhelyettes | RIBEIRO E CASTRO, elnökhelyettes |
| KAMERUN | AGNOLETTO |
| KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG | BEREND |
| ELEFÁNTCSONTPART | BULLMANN |
| ERITREA | BUSK |
| ETIÓPIA | CORNILLET |
| TONGA | DEVA |
| GABON | FERREIRA |
| GHÁNA | KINNOCK |
| GUYANA | KOZLÍK |
| KENYA | LANGENDRIES |
| MALI | LEHIDEUX |
| MAURITIUS | LULLING |
| MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK | MAYER |
| PALAU | McAVAN |
| SAINT KITTS ÉS NEVIS | MITCHELL |
| SZAMOA | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SZENEGÁL | ROSATI |
| SIERRA LEONE | SPERONI |
| DÉL-AFRIKA | STURDY |
| SZVÁZIFÖLD | VAN LANCKER |
| TANZÁNIA | de VILLIERS |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO | ZĪLE |
| ZAMBIA | ... (GREENS/EFA) |

Az AKCS képviseletében

Az EP képviseletében

EVERISTUS (SAINT LUCIA), társelnök

SCHLYTER, társelnök

SEBETELA (BOTSWANA), elnökhelyettes

DOMBROVSKIS, elnökhelyettes

DARBO (CSÁD), elnökhelyettes

RIBEIRO E CASTRO, elnökhelyettes

KAMERUN

AGNOLETTO

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG

BEREND

ELEFÁNTCSONTPART

BULLMANN

ERITREA

BUSK

ETIÓPIA

CORNILLET

TONGA

DEVA

GABON

FERREIRA

GHÁNA

KINNOCK

GUYANA

KOZLÍK

KENYA

LANGENDRIES

MALI

LEHIDEUX

MAURITIUS

LULLING

MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK

MAYER

PALAU

McAVAN

SAINT KITTS ÉS NEVIS

MITCHELL

SZAMOA

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SZENEGÁL

ROSATI

SIERRA LEONE

SPERONI

DÉL-AFRIKA

STURDY

SZVÁZIFÖLD

VAN LANCKER

TANZÁNIA

de VILLIERS

TRINIDAD ÉS TOBAGO

ZĪLE

ZAMBIA

... (GREENS/EFA)

SZOCIÁLIS ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

| Az AKCS képviseletében | Az EP képviseletében |
| --- | --- |
| OUMAROU (NIGER), társelnök | SCHEELE, társelnök |
| SANGA (SALAMON-SZIGETEK), elnökhelyettes | NOVAK, elnökhelyettes |
| SITHOLE (MOZAMBIK), elnökhelyettes | ARIF, elnökhelyettes |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMÁK | AUBERT |
| BISSAU-GUINEA | AYLWARD |
| BURKINA FASO | BORRELL FONTELLES |
| COMORE-SZIGETEK | BOWIS |
| DOMINIKA | CASHMAN |
| DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG | FERNANDES |
| GAMBIA | GOUDIN |
| JAMAICA | HALL |
| KELET-TIMOR | HAUG |
| KIRIBATI | HOLM |
| LESOTHO | KORHOLA |
| MADAGASZKÁR | MARTENS |
| MALAWI | ROITHOVA |
| MARSHALL-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁG | SBARBATI |
| NAURU | SCHMIDT O. |
| RUANDA | SCHNELLHARDT |
| SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE | SCHRÖDER |
| SEYCHELLE-SZIGETEK | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SURINAME | VENETO |
| SZOMÁLIA | VERGES |
| VANUATU | WIJKMAN |
| ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG | ZÁBORSKÁ |

Az AKCS képviseletében

Az EP képviseletében

OUMAROU (NIGER), társelnök

SCHEELE, társelnök

SANGA (SALAMON-SZIGETEK), elnökhelyettes

NOVAK, elnökhelyettes

SITHOLE (MOZAMBIK), elnökhelyettes

ARIF, elnökhelyettes

ANTIGUA ÉS BARBUDA

ALLISTER

BAHAMÁK

AUBERT

BISSAU-GUINEA

AYLWARD

BURKINA FASO

BORRELL FONTELLES

COMORE-SZIGETEK

BOWIS

DOMINIKA

CASHMAN

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

FERNANDES

GAMBIA

GOUDIN

JAMAICA

HALL

KELET-TIMOR

HAUG

KIRIBATI

HOLM

LESOTHO

KORHOLA

MADAGASZKÁR

MARTENS

MALAWI

ROITHOVA

MARSHALL-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁG

SBARBATI

NAURU

SCHMIDT O.

RUANDA

SCHNELLHARDT

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

SCHRÖDER

SEYCHELLE-SZIGETEK

SORNOSA MARTÍNEZ

SURINAME

VENETO

SZOMÁLIA

VERGES

VANUATU

WIJKMAN

ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG

ZÁBORSKÁ

---

II. MELLÉKLET

A 2007. JÚNIUS 25–28-I, WIESBADENI ÜLÉS JELENLÉTI ÍVE

| RADEMBINO-CONIQUET (Gabon), társelnök | KINNOCK, társelnök |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) | AGNOLETTO (2)
   (3) |
| DUGUID (Barbados) | AUBERT (2)
   (3)
   (4) |
| DAYORI (Benin) (elnökhelyettes) | AYLWARD (3)
   (4) |
| SEBETELA (Botswana) | BADIA i CUCHET (ARIF helyett) (4)
   (5) |
| TAPSOBA (Burkina Faso) | BEREND |
| NZOMUKUNDA (Burundi) | BORRELL FONTELLES |
| NYASSA (Kamerun) (elnökhelyettes) | BOWIS (elnökhelyettes) |
| SORONGOPE-ZOUMANDJI (Közép-Afrikai Köztársaság) | BULLMANN |
| DARBO (Csád) | BUSHILL-MATTHEWS (COELHO helyett) (5) |
| BOUNKOULOU (Kongói Köztársaság) | BUSK (2)
   (3) |
| GOYA (Kongói Demokratikus Köztársaság) | CALLANAN (2)
   (4)
   (5) |
| AMON-AGO (Elefántcsontpart) | CARLOTTI (elnökhelyettes) |
| ABDI SAID (Dzsibuti) | CASHMAN (2)
   (3) |
| THOMAS (Dominika) (1) | DOMBROVSKIS |
| JIMENEZ (Dominikai Köztársaság) | FERNANDES |
| NGUEMA OWONO (Egyenlítői-Guinea) | GAHLER (elnökhelyettes) |
| TSEGGAI (Eritrea) | GOEBBELS (FERREIRA helyett) |
| TOGA (Etiópia) | GOMES (2) |
| CAVUILATI (Fidzsi-szigetek) (1) | GRABOWSKA |
| MILEBOU-AUBUSSON (Gabon) | GRÖNER |
| OSEI-AMEYAW (Ghána) | HALL (3) |
| TOP (Guinea) | HAUG |
| BERNARD CHERON (Haiti) | HUTCHINSON (ROSATI helyett) |
| McNISH (Jamaica) (1) | JÖNS (2)
   (3)
   (5) |
| KAMOTHO (Kenya) (elnökhelyettes) | KACZMAREK |
| MAFURA (Lesotho) | KORHOLA |
| SMITH (Libéria) | KOZLÍK (2) |
| MATOLA (Malawi) | LEHIDEUX (2)
   (3) |
| DIALLO (Mali) (1) | LULLING (elnökhelyettes) |
| GUELAYE (Mauritánia) | MANTOVANI (elnökhelyettes) (4)
   (5) |
| DEERPALSING (Mauritius) | MARTENS |
| SITHOLE (Mozambik) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (elnökhelyettes) (2)
   (3) |
| MUSHELENGA (Namíbia) | MAYER |
| OUMAROU (Niger) | McAVAN (3)
   (4)
   (5) |
| ADEFIDIPE (Nigéria) (1) | MITCHELL |
| TALAGI (Niue) | MORGANTINI (HOLM helyett) (2)
   (3)
   (4) |
| BALAGETUNA (Pápua Új-Guinea) (1) | POLFER (4)
   (5) |
| POLISI (Ruanda) | RIBEIRO E CASTRO |
| HARRIS (Saint Kitts és Nevis) | SCHEELE |
| JEAN-MARIE (Saint Lucia) | SCHLYTER (2)
   (3)
   (4) |
| STRAKER (Saint Vincent és Grenadine-szigetek) | SCHMIDT F (2)
   (3)
   (4) |
| LAUOFO (Samoa) | SCHMIDT O |
| WILLIAM (Seychelle-szigetek) | SCHNELLHARDT |
| CONTEH (Sierra Leone) | SCHRÖDER |
| MA'AHANUA (Salamon-szigetek) (1) | SPERONI (4)
   (5) |
| SITHOLE (Dél-Afrika) | STURDY (3)
   (4) |
| DEKUEK (Szudán) | VAN HECKE |
| RODGERS (Suriname) | VAN LANCKER (4)
   (5) |
| THWALA (Szváziföld) | VENETO (3)
   (4) |
| CHECHE (Tanzánia) | WIELAND (2)
   (5) |
| MUGAMBE (Uganda) | ZALESKI (GAUBERT helyett) (5) |
| NJOBVU (Zambia) (1) | ZABORSKA (4)
   (5) |
| | ZIMMER (2)
   (3) |
| | ZWIEFKA (4)
   (5) |

RADEMBINO-CONIQUET (Gabon), társelnök

KINNOCK, társelnök

DE SOUSA (Angola)

AGNOLETTO (2)
   (3)

DUGUID (Barbados)

AUBERT (2)
   (3)
   (4)

DAYORI (Benin) (elnökhelyettes)

AYLWARD (3)
   (4)

SEBETELA (Botswana)

BADIA i CUCHET (ARIF helyett) (4)
   (5)

TAPSOBA (Burkina Faso)

BEREND

NZOMUKUNDA (Burundi)

BORRELL FONTELLES

NYASSA (Kamerun) (elnökhelyettes)

BOWIS (elnökhelyettes)

SORONGOPE-ZOUMANDJI (Közép-Afrikai Köztársaság)

BULLMANN

DARBO (Csád)

BUSHILL-MATTHEWS (COELHO helyett) (5)

BOUNKOULOU (Kongói Köztársaság)

BUSK (2)
   (3)

GOYA (Kongói Demokratikus Köztársaság)

CALLANAN (2)
   (4)
   (5)

AMON-AGO (Elefántcsontpart)

CARLOTTI (elnökhelyettes)

ABDI SAID (Dzsibuti)

CASHMAN (2)
   (3)

THOMAS (Dominika) (1)

DOMBROVSKIS

JIMENEZ (Dominikai Köztársaság)

FERNANDES

NGUEMA OWONO (Egyenlítői-Guinea)

GAHLER (elnökhelyettes)

TSEGGAI (Eritrea)

GOEBBELS (FERREIRA helyett)

TOGA (Etiópia)

GOMES (2)

CAVUILATI (Fidzsi-szigetek) (1)

GRABOWSKA

MILEBOU-AUBUSSON (Gabon)

GRÖNER

OSEI-AMEYAW (Ghána)

HALL (3)

TOP (Guinea)

HAUG

BERNARD CHERON (Haiti)

HUTCHINSON (ROSATI helyett)

McNISH (Jamaica) (1)

JÖNS (2)
   (3)
   (5)

KAMOTHO (Kenya) (elnökhelyettes)

KACZMAREK

MAFURA (Lesotho)

KORHOLA

SMITH (Libéria)

KOZLÍK (2)

MATOLA (Malawi)

LEHIDEUX (2)
   (3)

DIALLO (Mali) (1)

LULLING (elnökhelyettes)

GUELAYE (Mauritánia)

MANTOVANI (elnökhelyettes) (4)
   (5)

DEERPALSING (Mauritius)

MARTENS

SITHOLE (Mozambik)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (elnökhelyettes) (2)
   (3)

MUSHELENGA (Namíbia)

MAYER

OUMAROU (Niger)

McAVAN (3)
   (4)
   (5)

ADEFIDIPE (Nigéria) (1)

MITCHELL

TALAGI (Niue)

MORGANTINI (HOLM helyett) (2)
   (3)
   (4)

BALAGETUNA (Pápua Új-Guinea) (1)

POLFER (4)
   (5)

POLISI (Ruanda)

RIBEIRO E CASTRO

HARRIS (Saint Kitts és Nevis)

SCHEELE

JEAN-MARIE (Saint Lucia)

SCHLYTER (2)
   (3)
   (4)

STRAKER (Saint Vincent és Grenadine-szigetek)

SCHMIDT F (2)
   (3)
   (4)

LAUOFO (Samoa)

SCHMIDT O

WILLIAM (Seychelle-szigetek)

SCHNELLHARDT

CONTEH (Sierra Leone)

SCHRÖDER

MA'AHANUA (Salamon-szigetek) (1)

SPERONI (4)
   (5)

SITHOLE (Dél-Afrika)

STURDY (3)
   (4)

DEKUEK (Szudán)

VAN HECKE

RODGERS (Suriname)

VAN LANCKER (4)
   (5)

THWALA (Szváziföld)

VENETO (3)
   (4)

CHECHE (Tanzánia)

WIELAND (2)
   (5)

MUGAMBE (Uganda)

ZALESKI (GAUBERT helyett) (5)

NJOBVU (Zambia) (1)

ZABORSKA (4)
   (5)

ZIMMER (2)
   (3)

ZWIEFKA (4)
   (5)

Megfigyelő:

Kuba: POLANCO

Jelen vannak továbbá:

| ANGOLA
  COSTA DALA
  TEMBU NZUANGA
  SEBASTIAO ANDRE | BARBADOS
  GODDARD | BENIN
  DURAND-ADJAHI |
| --- | --- | --- |
| BOTSWANA
  BATLHOKI | BURKINA FASO
  LANKOANDE | BURUNDI
  KABURA
  HABARUGIRA
  KABOGOYE |
| KAMERUN
  BAH | KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG
  YINIFOLO VANDENBOS | KONGÓI KÖZTÁRSASÁG
  LEKOYI
  OBIA
  TSHIKA
  MUDOYI |
| KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG
  KIZIKI | ELEFÁNTCSONTPART
  AMANI | DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG
  AQUINO ACOSTARO
  CEDANO |
| EGYENLÍTŐI-GUINEA
  ANDEM ELA
  NKA OBIANG
  EVANA NDEME | ERITREA
  TEKLE | ETIÓPIA
  ALI |
| GABON
  NDIMAL
  MOUVAGHA TCHIOBA
  MAKONGO
  NDONG NGUEMA
  POSSO
  OGOMBE | GHÁNA
  KUMI
  OPPONG-NTITI | GUINEA
  DIALLO |
| HAITI
  PIERRE
  MELIUS
  JACINTHE
  DOREUS
  JOSEPH NELSON | JAMAICA
  BARKER-MURPHY | KENYA
  WAMBUA
  MUTHAA
  POGHISIO
  SUMBEIYWO |
| LESOTHO
  TIHELI
  NYAPHISI | LIBÉRIA
  PENNOH
  TELEWODA | MALAWI
  KALICHERO |
| MALI
  ASKIA | MAURITÁNIA
  KAMARA
  HAMOUD
  BOÏLIL
  ABDALLA
  M'BARECK | MAURITIUS
  GUNNESSEE |
| NAMÍBIA
  DE WAAL
  RUMPT
  KATJAVIVI
  NDADI | NIGER
  MAHAMADOU
  ABDOURAHMANE
  HABIBOU
  CAZALICA | PÁPUA ÚJ-GUINEA
  ABURU |
| RUANDA
  KAYINAMURA
  GASANA
  GAHAMANYI | SIERRA LEONE
  GOODWYLL | DÉL-AFRIKA
  GIBSON
  MAGAU
  BASSON |
| SZUDÁN
  MUSTAFA
  ALLOBA
  BADRI
  JERVASE | SURINAME
  HIWAT
  RATHIPAL | SZVÁZIFÖLD
  DLAMINI |
| UGANDA
  ACEMAH
  AMONGI
  DOMBO | ZAMBIA
  MBEWE
  MULENGA
  SHITULIKA | |

ANGOLA

COSTA DALA

TEMBU NZUANGA

SEBASTIAO ANDRE

BARBADOS

GODDARD

BENIN

DURAND-ADJAHI

BOTSWANA

BATLHOKI

BURKINA FASO

LANKOANDE

BURUNDI

KABURA

HABARUGIRA

KABOGOYE

KAMERUN

BAH

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

YINIFOLO VANDENBOS

KONGÓI KÖZTÁRSASÁG

LEKOYI

OBIA

TSHIKA

MUDOYI

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG

KIZIKI

ELEFÁNTCSONTPART

AMANI

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

AQUINO ACOSTARO

CEDANO

EGYENLÍTŐI-GUINEA

ANDEM ELA

NKA OBIANG

EVANA NDEME

ERITREA

TEKLE

ETIÓPIA

ALI

GABON

NDIMAL

MOUVAGHA TCHIOBA

MAKONGO

NDONG NGUEMA

POSSO

OGOMBE

GHÁNA

KUMI

OPPONG-NTITI

GUINEA

DIALLO

HAITI

PIERRE

MELIUS

JACINTHE

DOREUS

JOSEPH NELSON

JAMAICA

BARKER-MURPHY

KENYA

WAMBUA

MUTHAA

POGHISIO

SUMBEIYWO

LESOTHO

TIHELI

NYAPHISI

LIBÉRIA

PENNOH

TELEWODA

MALAWI

KALICHERO

MALI

ASKIA

MAURITÁNIA

KAMARA

HAMOUD

BOÏLIL

ABDALLA

M'BARECK

MAURITIUS

GUNNESSEE

NAMÍBIA

DE WAAL

RUMPT

KATJAVIVI

NDADI

NIGER

MAHAMADOU

ABDOURAHMANE

HABIBOU

CAZALICA

PÁPUA ÚJ-GUINEA

ABURU

RUANDA

KAYINAMURA

GASANA

GAHAMANYI

SIERRA LEONE

GOODWYLL

DÉL-AFRIKA

GIBSON

MAGAU

BASSON

SZUDÁN

MUSTAFA

ALLOBA

BADRI

JERVASE

SURINAME

HIWAT

RATHIPAL

SZVÁZIFÖLD

DLAMINI

UGANDA

ACEMAH

AMONGI

DOMBO

ZAMBIA

MBEWE

MULENGA

SHITULIKA

AKCS-EU TANÁCS

| TSEKOA | Külügyminiszter (Lesotho), az AKCS Tanácsának soros elnöke |
| --- | --- |
| WIECZOREK-ZEUL | Szövetségi gazdasági együttműködési és fejlesztési miniszter (Németország), az EU Tanácsának soros elnöke |

TSEKOA

Külügyminiszter (Lesotho), az AKCS Tanácsának soros elnöke

WIECZOREK-ZEUL

Szövetségi gazdasági együttműködési és fejlesztési miniszter (Németország), az EU Tanácsának soros elnöke

EURÓPAI BIZOTTSÁG

| MICHEL | a Bizottság fejlesztésért és humanitárius segítségnyújtásért felelős tagja |
| --- | --- |

MICHEL

a Bizottság fejlesztésért és humanitárius segítségnyújtásért felelős tagja

PÁNAFRIKAI PARLAMENT

| MONGELLA | a Pánafrikai Parlament elnöke |
| --- | --- |

MONGELLA

a Pánafrikai Parlament elnöke

UNFPA BRAZÍLIA

HAKKERT

EGSZB

AKOUETE

DANTIN

GAUCI

LISBEY

MAKEKA

MEZŐGAZDASÁGI FEJLESZTÉSI KÖZPONT

BURGUET

BOTO

AKCS-TITKÁRSÁG

| KAPUTIN | Társfőtitkár |
| --- | --- |

KAPUTIN

Társfőtitkár

EU-TITKÁRSÁG

| NICKEL | Társfőtitkár |
| --- | --- |

NICKEL

Társfőtitkár

---

(1)  Nem parlamenti képviselő által képviselt ország.

(2)  Jelen 2007. június 25-én.

(3)  Jelen 2007. június 26-án.

(4)  Jelen 2007. június 27-én.

(5)  Jelen 2007. június 28-án.

---

III. MELLÉKLET

A 2007. JÚNIUS 25-I, HÉTFŐI ÜLÉS MELLÉKLETE

A nem parlamenti képviselők akkreditációja

DOMINIKAI NEMZETKÖZÖSSÉG

A. THOMAS úr

A Dominikai Nagykövetség miniszteri tanácsosa, Brüsszel

FIDZSI-SZIGETEK

R.S.T. CAVUILATI úr

Nagykövet, Fidzsi-szigetek Nagykövetsége, Brüsszel

JAMAICA

V. MCNISH asszony

Nagykövet, külügyminiszter, Kingston, Jamaica

NIGÉRIA

A.J. ADEFIDIPE úr

Miniszter, Nigéria Nagykövetsége, Brüsszel

PÁPUA ÚJ-GUINEA

John BALAGETUNA úr

A parlamentközi kapcsolatok igazgatója, nemzeti parlament, Pápua Új-Guinea

SALAMON-SZIGETEK

J. MA'AHANUA úr

Nagykövet, a Salamon-szigetek Nagykövetsége, Brüsszel

---

IV. MELLÉKLET

ELFOGADOTT ÁLLÁSFOGLALÁSOK

| – | az AKCS-országokban a természetes erőforrások kiterelésével kapcsolatban a felelősségteljes kormányzásról, az átláthatóságról és az elszámoltathatóságról (AKCS-EU/3937/07/fin.) |
| --- | --- |

–

| – | az AKCS-országok kisgazdálkodói tekintetében, különösen a zöldség-, gyümölcs és a virágágazatban a szegénység csökkentéséről, (AKCS-EU/100.011/07/fin.) |
| --- | --- |

–

| – | a képzett munkaerő migrációjáról és annak a nemzeti fejlődésre gyakorolt hatásáról (AKCS-EU/100.012/07/fin.) |
| --- | --- |

–

| – | a dárfúri helyzetről (AKCS-EU/100.075/07/fin.) |
| --- | --- |

–

ÁLLÁSFOGLALÁS
   (1)

az AKCS-országokban a természetes erőforrások kiterelésével kapcsolatban a felelősségteljes kormányzásról, az átláthatóságról és az elszámoltathatóságról

Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | amely 2007. június 25. és 28. között ült össze a németországi Wiesbadenben, |
| --- | --- |

—

amely 2007. június 25. és 28. között ült össze a németországi Wiesbadenben,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a 2005. június 25-én Luxembourgban aláírt megállapodással módosított, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és annak tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonou-ban (Benin) aláírt partnerségi megállapodásra (a Cotonou-i Megállapodás), és különösen annak 9., 68., 96. és 97. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. június 25-én Luxembourgban aláírt megállapodással módosított, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és annak tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonou-ban (Benin) aláírt partnerségi megállapodásra (a Cotonou-i Megállapodás), és különösen annak 9., 68., 96. és 97. cikkére,

| — | tekintettel a korrupció elleni 2003. október 31-i ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a korrupció elleni 2003. október 31-i ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság (ICC) 1998. július 17-én, Rómában történt létrehozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság (ICC) 1998. július 17-én, Rómában történt létrehozására,

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi ügyletek során előforduló korrupció és megvesztegetés elleni 1996. december 16-i ENSZ nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi ügyletek során előforduló korrupció és megvesztegetés elleni 1996. december 16-i ENSZ nyilatkozatra,

| — | tekintettel az 1996. március 29-én Caracasban elfogadott korrupció elleni Amerika-közi Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1996. március 29-én Caracasban elfogadott korrupció elleni Amerika-közi Egyezményre,

| — | tekintettel az Afrikai Unió 2003. július 11-én Maputóban tartott közgyűlésének második rendes ülésén elfogadott, a korrupció megelőzéséről és az az elleni küzdelemről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió 2003. július 11-én Maputóban tartott közgyűlésének második rendes ülésén elfogadott, a korrupció megelőzéséről és az az elleni küzdelemről szóló egyezményre,

| — | tekintettel a külföldi közhivatalnokok nemzetközi üzleti tranzakciók során történő megvesztegetése elleni küzdelemről szóló, 1997. november 21-i OECD-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a külföldi közhivatalnokok nemzetközi üzleti tranzakciók során történő megvesztegetése elleni küzdelemről szóló, 1997. november 21-i OECD-egyezményre,

| — | tekintettel az AKCS-EU államokra alkalmazandó, a pénzmosásra vonatkozó nemzeti jogszabályokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-EU államokra alkalmazandó, a pénzmosásra vonatkozó nemzeti jogszabályokra,

| — | tekintettel a támogatások hatékonyságáról szóló, 2005. március 2-i párizsi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a támogatások hatékonyságáról szóló, 2005. március 2-i párizsi nyilatkozatra,

| — | tekintettel az eviani G8-as csúcstalálkozón „A korrupció elleni küzdelem és az átláthatóság javítása” címmel 2003. június 2-án elfogadott nyilatkozatra, és tekintettel a németországi Heiligendammban megrendezett G8 csúcson 2007. június 8-án elfogadott „Növekedés és felelősség Afrikában” című nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eviani G8-as csúcstalálkozón „A korrupció elleni küzdelem és az átláthatóság javítása” címmel 2003. június 2-án elfogadott nyilatkozatra, és tekintettel a németországi Heiligendammban megrendezett G8 csúcson 2007. június 8-án elfogadott „Növekedés és felelősség Afrikában” című nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 2/2005 sz. különjelentésére az EFA-ból az AKCS-országoknak nyújtott költségvetési támogatásokról (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 2/2005 sz. különjelentésére az EFA-ból az AKCS-országoknak nyújtott költségvetési támogatásokról (2),

| — | tekintettel az IMF természeti erőforrásokból származó bevételek átláthatóságáról szóló, 2005. júniusában elfogadott útmutatójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az IMF természeti erőforrásokból származó bevételek átláthatóságáról szóló, 2005. júniusában elfogadott útmutatójára,

| — | tekintettel a Világbank 2004-es, a nyersanyagkitermelő iparágakra kiterjedő vizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világbank 2004-es, a nyersanyagkitermelő iparágakra kiterjedő vizsgálatára,

| — | tekintettel a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) a pénzmosással szembeni fellépésre vonatkozó 40 ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) a pénzmosással szembeni fellépésre vonatkozó 40 ajánlására,

| — | tekintettel a 2006. október 9–13. között Vancouverben tartott FATF plenáris ülés eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. október 9–13. között Vancouverben tartott FATF plenáris ülés eredményeire,

| — | tekintettel a „Tedd közzé, amit fizetsz” (PWYP) és a „Tedd közzé, amit keresel” (PWYE) kezdeményezésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tedd közzé, amit fizetsz” (PWYP) és a „Tedd közzé, amit keresel” (PWYE) kezdeményezésekre,

| — | tekintettel a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) alapelveire és kritériumaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) alapelveire és kritériumaira,

| — | tekintettel a gyémántok behozatalára és kivitelére vonatkozó kimberley-i folyamat tanúsítási rendszerének európai uniós támogatására és az AKCS-országok részvételére a kimberley-i folyamatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyémántok behozatalára és kivitelére vonatkozó kimberley-i folyamat tanúsítási rendszerének európai uniós támogatására és az AKCS-országok részvételére a kimberley-i folyamatban,

| — | tekintettel az erdészeti tárgyú jogszabályok végrehajtására, a kormányzásra és a kereskedelemre irányuló EU-s cselekvési tervre (FLEGT), valamint a 2173/2005/EK rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az erdészeti tárgyú jogszabályok végrehajtására, a kormányzásra és a kereskedelemre irányuló EU-s cselekvési tervre (FLEGT), valamint a 2173/2005/EK rendeletre,

| — | tekintettel a 2003-ban elfogadott, az erdészeti témájú jogszabályok végrehajtására és kormányzásra irányuló afrikai rendszerre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003-ban elfogadott, az erdészeti témájú jogszabályok végrehajtására és kormányzásra irányuló afrikai rendszerre,

| — | tekintettel az Európai Parlament az Európai Unió fejlesztési politikájának irányításáról szóló, 2004. március 31-i állásfoglalására (3), valamint a segélyek hatékonyságáról és a fejlődő országokban tapasztalható korrupcióról szóló 2006. április 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament az Európai Unió fejlesztési politikájának irányításáról szóló, 2004. március 31-i állásfoglalására (3), valamint a segélyek hatékonyságáról és a fejlődő országokban tapasztalható korrupcióról szóló 2006. április 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a 2005. november 24-i, a nemzeti parlamenteknek a cotonou-i partnerségi megállapodás végrehajtásában betöltött szerepéről szóló állásfoglalásra, valamint a mezőgazdasági és bányászati árucikkekről szóló állásfoglalásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. november 24-i, a nemzeti parlamenteknek a cotonou-i partnerségi megállapodás végrehajtásában betöltött szerepéről szóló állásfoglalásra, valamint a mezőgazdasági és bányászati árucikkekről szóló állásfoglalásra (5),

| — | tekintettel a Bizottság 2005. október 12-i, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett, „Az EU Afrika-stratégiája: európai-afrikai egyezmény Afrika fejlődésének gyorsításáért” címet viselő közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2005. október 12-i, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett, „Az EU Afrika-stratégiája: európai-afrikai egyezmény Afrika fejlődésének gyorsításáért” címet viselő közleményére,

| — | tekintettel a Parlamenti Képviselők Korrupcióellenes Világszervezetének (GOPAC) korrupció elleni küzdelemről szóló parlamenti kézikönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamenti Képviselők Korrupcióellenes Világszervezetének (GOPAC) korrupció elleni küzdelemről szóló parlamenti kézikönyvére,

| — | tekintettel a Transparency International 2006. november 6-án, Berlinben közzétett, korrupció érzékelési index (CPI) 2006 elnevezésű felmérésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Transparency International 2006. november 6-án, Berlinben közzétett, korrupció érzékelési index (CPI) 2006 elnevezésű felmérésére,

| — | tekintettel a Közös Parlamenti Közgyűlés Elnöksége által 2006. február 23–27. között Mauritániába kiküldött tényfeltáró küldöttség jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közös Parlamenti Közgyűlés Elnöksége által 2006. február 23–27. között Mauritániába kiküldött tényfeltáró küldöttség jelentésére,

| — | tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (AKCS-EU/3937/07/fin.), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (AKCS-EU/3937/07/fin.),

| A. | megerősítve a kormányoknak a bevételek és a közkiadások kezelésében országaik és állampolgáraik közössége felé megnyilvánuló kormányzati felelősségére vonatkozó elvet, |
| --- | --- |

A.

megerősítve a kormányoknak a bevételek és a közkiadások kezelésében országaik és állampolgáraik közössége felé megnyilvánuló kormányzati felelősségére vonatkozó elvet,

| B. | mivel a természeti erőforrások kitermeléséből származó gazdasági és pénzügyi hozamnak a humán fejlődés jelentős fellendülésében kell megnyilvánulnia, |
| --- | --- |

B.

mivel a természeti erőforrások kitermeléséből származó gazdasági és pénzügyi hozamnak a humán fejlődés jelentős fellendülésében kell megnyilvánulnia,

| C. | mivel a természeti erőforrásokban gazdag országok kormányai kötelesek és felelősek bevételeiket elsődlegesen a lakosság alapvető szükségleteinek kielégítésére fordítani, nevezetesen az egészségügyi ellátásra, oktatásra, valamint a szegénység elleni küzdelemre, |
| --- | --- |

C.

mivel a természeti erőforrásokban gazdag országok kormányai kötelesek és felelősek bevételeiket elsődlegesen a lakosság alapvető szükségleteinek kielégítésére fordítani, nevezetesen az egészségügyi ellátásra, oktatásra, valamint a szegénység elleni küzdelemre,

| D. | mivel a felelősségteljes kormányzásnak figyelembe kell vennie, hogy ez a nyereség jelentősen nagyobb lehet, ha a természeti kincseket az adott országban dolgozzák fel és dúsítják, mintha nyersanyagként exportálják, |
| --- | --- |

D.

mivel a felelősségteljes kormányzásnak figyelembe kell vennie, hogy ez a nyereség jelentősen nagyobb lehet, ha a természeti kincseket az adott országban dolgozzák fel és dúsítják, mintha nyersanyagként exportálják,

| E. | mivel a szuverén kormányoknak és az állami hatóságoknak egyaránt feladata, hogy az országuk természeti erőforrásainak kiaknázásából származó bevételeket felelős módon országuk jelenlegi és jövendő lakosainak közvetlen hasznára fordítsák, |
| --- | --- |

E.

mivel a szuverén kormányoknak és az állami hatóságoknak egyaránt feladata, hogy az országuk természeti erőforrásainak kiaknázásából származó bevételeket felelős módon országuk jelenlegi és jövendő lakosainak közvetlen hasznára fordítsák,

| F. | mivel a természeti erőforrások kitermelése csak akkor válhat a fenntartható fejlődés hajtóerejévé, ha annak negatív társadalmi és környezeti hatásait a lehető legkisebbre csökkentik, valamint hasznait és költségeit méltányosan osztják el, |
| --- | --- |

F.

mivel a természeti erőforrások kitermelése csak akkor válhat a fenntartható fejlődés hajtóerejévé, ha annak negatív társadalmi és környezeti hatásait a lehető legkisebbre csökkentik, valamint hasznait és költségeit méltányosan osztják el,

| G. | mivel a természeti erőforrásokban gazdag országok lakosságának elidegeníthetetlen joga, hogy az ezen adottságokból eredő gazdagság és gazdasági fellendülés lehetőségeiből igazságosan részesedjenek, |
| --- | --- |

G.

mivel a természeti erőforrásokban gazdag országok lakosságának elidegeníthetetlen joga, hogy az ezen adottságokból eredő gazdagság és gazdasági fellendülés lehetőségeiből igazságosan részesedjenek,

| H. | mivel az érintett vállalatoknak egyaránt felelőssége annak biztosítása, hogy befektetéseikkel hozzájáruljanak azon természeti erőforrásokban gazdag országok fenntartható fejlődéséhez, ahol kitermelést végeznek, |
| --- | --- |

H.

mivel az érintett vállalatoknak egyaránt felelőssége annak biztosítása, hogy befektetéseikkel hozzájáruljanak azon természeti erőforrásokban gazdag országok fenntartható fejlődéséhez, ahol kitermelést végeznek,

| I. | mivel a kormányok felé teljesített – törvényes – kifizetések átláthatóságának hiánya jelentős üzleti kockázatot jelent, amely a vállalkozásokat sebezhetővé teszi korrupciós tevékenységben való bűnrészesség vádjával szemben és aláássa tevékenységük jogszerűségét, |
| --- | --- |

I.

mivel a kormányok felé teljesített – törvényes – kifizetések átláthatóságának hiánya jelentős üzleti kockázatot jelent, amely a vállalkozásokat sebezhetővé teszi korrupciós tevékenységben való bűnrészesség vádjával szemben és aláássa tevékenységük jogszerűségét,

| J. | mivel az európai kormányok kötelezettséget vállaltak az efféle gyakorlatok elleni küzdelemre, |
| --- | --- |

J.

mivel az európai kormányok kötelezettséget vállaltak az efféle gyakorlatok elleni küzdelemre,

| K. | mivel az elégtelen kormányzás és az átláthatóság hiánya a természeti erőforrásokból származó kormányzati bevételek kezelése terén súlyosbíthatja a politikai korrupciót és növelheti a közpénzek hűtlen kezelésének kockázatát, |
| --- | --- |

K.

mivel az elégtelen kormányzás és az átláthatóság hiánya a természeti erőforrásokból származó kormányzati bevételek kezelése terén súlyosbíthatja a politikai korrupciót és növelheti a közpénzek hűtlen kezelésének kockázatát,

| L. | szem előtt tartva az elmúlt 36 hónapban a kőolaj világpiaci árának emelkedését és az ebből származó többletbevételt, |
| --- | --- |

L.

szem előtt tartva az elmúlt 36 hónapban a kőolaj világpiaci árának emelkedését és az ebből származó többletbevételt,

| M. | mivel a fejlődő országokban a természeti erőforrások – különösen a kőolaj – kitermeléséből származó jelentős bevétel súlyos gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségekhez vezethet, fokozhatja a társadalmi igazságtalanságot, sőt erőszakos légkört teremthet, ha azt nem megfelelően használják fel a népesség valamennyi szegmensének javára és a nemzeti fejlesztés céljaira, és mivel az olaj esetében fennáll annak a veszélye, hogy a humán fejlesztési mutatók kárára mesterségesen magas növekedési mutatókat állapítanak meg, |
| --- | --- |

M.

mivel a fejlődő országokban a természeti erőforrások – különösen a kőolaj – kitermeléséből származó jelentős bevétel súlyos gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségekhez vezethet, fokozhatja a társadalmi igazságtalanságot, sőt erőszakos légkört teremthet, ha azt nem megfelelően használják fel a népesség valamennyi szegmensének javára és a nemzeti fejlesztés céljaira, és mivel az olaj esetében fennáll annak a veszélye, hogy a humán fejlesztési mutatók kárára mesterségesen magas növekedési mutatókat állapítanak meg,

| N. | mivel az Európai Parlament 2004 márciusában elfogadta az átláthatósági követelményekről szóló irányelvre vonatkozó módosítást, amely felhívja az Európai Unió tagállamait, hogy ösztönözzék az európai tőzsdékre bevezetett cégeket a kormányok felé teljesített kifizetéseiknek nyilvánosságra hozatalára, |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Parlament 2004 márciusában elfogadta az átláthatósági követelményekről szóló irányelvre vonatkozó módosítást, amely felhívja az Európai Unió tagállamait, hogy ösztönözzék az európai tőzsdékre bevezetett cégeket a kormányok felé teljesített kifizetéseiknek nyilvánosságra hozatalára,

| O. | mivel a kormányzás és az elszámoltathatóság javítása az államháztartás kezelésében a természeti erőforrások kiaknázása kapcsán felmerülő konfliktusok kockázatának csökkenését eredményezi, |
| --- | --- |

O.

mivel a kormányzás és az elszámoltathatóság javítása az államháztartás kezelésében a természeti erőforrások kiaknázása kapcsán felmerülő konfliktusok kockázatának csökkenését eredményezi,

| P. | mivel az adóügyi átláthatóság jelentős növelése és a közszférában jelentkező korrupció felszámolása a politikai kockázat enyhüléséhez vezetne és a nemzeti és külföldi befektetések számára stabilabb környezetet jelentene, különösen a nyersanyagkitermelő iparágak tekintetében, amint azt az összesen 12,3 milliárd euró összeget képviselő alapot kezelő intézményi befektetők elismerték, |
| --- | --- |

P.

mivel az adóügyi átláthatóság jelentős növelése és a közszférában jelentkező korrupció felszámolása a politikai kockázat enyhüléséhez vezetne és a nemzeti és külföldi befektetések számára stabilabb környezetet jelentene, különösen a nyersanyagkitermelő iparágak tekintetében, amint azt az összesen 12,3 milliárd euró összeget képviselő alapot kezelő intézményi befektetők elismerték,

| Q. | szem előtt tartva, hogy az adóügyi átláthatóság és az energiaellátás biztonsága összekapcsolódnak, mivel az energiaszolgáltató országokban tapasztalható korrupció és helytelen kormányzás felerősítheti az energiaszektor iránti helyi ellenérzéseket és fenyegetheti az energetikai létesítményeket, csökkentve ezzel a világpiac ellátását, |
| --- | --- |

Q.

szem előtt tartva, hogy az adóügyi átláthatóság és az energiaellátás biztonsága összekapcsolódnak, mivel az energiaszolgáltató országokban tapasztalható korrupció és helytelen kormányzás felerősítheti az energiaszektor iránti helyi ellenérzéseket és fenyegetheti az energetikai létesítményeket, csökkentve ezzel a világpiac ellátását,

| R. | mivel a helytelen kormányzás és a természeti erőforrások kitermelésében az elszámoltathatóság hiánya egyaránt súlyos környezeti következményekkel járhat – a túlzott fakitermelés elsivatagosodáshoz vagy egyéb éghajlati változáshoz és környezeti károsodáshoz vezethet, ami érinti az embereket, az állatokat és a növényeket, |
| --- | --- |

R.

mivel a helytelen kormányzás és a természeti erőforrások kitermelésében az elszámoltathatóság hiánya egyaránt súlyos környezeti következményekkel járhat – a túlzott fakitermelés elsivatagosodáshoz vagy egyéb éghajlati változáshoz és környezeti károsodáshoz vezethet, ami érinti az embereket, az állatokat és a növényeket,

| S. | mivel a természeti erőforrások lelőhelyein élő lakosságot – amellett, hogy nem részesül kellő mértékben a kitermelésből adódó nyereségből – gyakran érintik az olyan tevékenységek mint például a levegő-, a víz- és a talajszennyezés súlyos környezeti hatásai, |
| --- | --- |

S.

mivel a természeti erőforrások lelőhelyein élő lakosságot – amellett, hogy nem részesül kellő mértékben a kitermelésből adódó nyereségből – gyakran érintik az olyan tevékenységek mint például a levegő-, a víz- és a talajszennyezés súlyos környezeti hatásai,

| T. | mivel az ásványi kincsek mellett a növény- és állatvilág, a tiszta víz és a tiszta levegő is a természeti erőforrások közé tartozik, amelyeket óvni és javítani kell, |
| --- | --- |

T.

mivel az ásványi kincsek mellett a növény- és állatvilág, a tiszta víz és a tiszta levegő is a természeti erőforrások közé tartozik, amelyeket óvni és javítani kell,

| U. | szem előtt tartva a kőolajforrások és az AKCS-országok fő természeti erőforrásainak kezelése területén alkalmazott legjobb, környezetkímélő gyakorlatok végrehajtásának fontosságát, |
| --- | --- |

U.

szem előtt tartva a kőolajforrások és az AKCS-országok fő természeti erőforrásainak kezelése területén alkalmazott legjobb, környezetkímélő gyakorlatok végrehajtásának fontosságát,

| V. | mivel a korrupciós gyakorlatok elképzelhetetlenné és lehetetlenné tétele céljából a közhivatalnokok között elő kell mozdítani az olyan értékeket és erényeket mint a pártatlanság, a feddhetetlenség, a felelősség, az átláthatóság és a becsületesség, |
| --- | --- |

V.

mivel a korrupciós gyakorlatok elképzelhetetlenné és lehetetlenné tétele céljából a közhivatalnokok között elő kell mozdítani az olyan értékeket és erényeket mint a pártatlanság, a feddhetetlenség, a felelősség, az átláthatóság és a becsületesség,

| W. | mivel a feddhetetlenség és az erkölcsi normák követése mindenekelőtt eszköz azon szolgáltatásoknak a népesség számára történő biztosításában, amelyeket a természeti erőforrások kiaknázásával összefüggésben jogosan várhatnak el az államtól, |
| --- | --- |

W.

mivel a feddhetetlenség és az erkölcsi normák követése mindenekelőtt eszköz azon szolgáltatásoknak a népesség számára történő biztosításában, amelyeket a természeti erőforrások kiaknázásával összefüggésben jogosan várhatnak el az államtól,

| X. | szem előtt tartva, hogy szükség van a fejlődő országok parlamentjei és demokratikus intézményei kapacitásainak megerősítésére annak érdekében, hogy képesek legyenek a végrehajtás-ellenőrzési és költségvetési hatósági szerepüket hatékonyan gyakorolni, |
| --- | --- |

X.

szem előtt tartva, hogy szükség van a fejlődő országok parlamentjei és demokratikus intézményei kapacitásainak megerősítésére annak érdekében, hogy képesek legyenek a végrehajtás-ellenőrzési és költségvetési hatósági szerepüket hatékonyan gyakorolni,

| Y. | mivel azokban az országokban, ahol hiányzott a demokratikus ellenőrzés, az elszámoltathatóság és a jogállamiság, ahol a korrupciót és az erőszakos konfliktusokat az erőforrásokért folyó harc táplálta – amelyektől a helyi lakosság gyakran szenvedett –, a természeti erőforrásokban való gazdagság a múltban inkább átok mint áldás volt az érintett lakosság számára, |
| --- | --- |

Y.

mivel azokban az országokban, ahol hiányzott a demokratikus ellenőrzés, az elszámoltathatóság és a jogállamiság, ahol a korrupciót és az erőszakos konfliktusokat az erőforrásokért folyó harc táplálta – amelyektől a helyi lakosság gyakran szenvedett –, a természeti erőforrásokban való gazdagság a múltban inkább átok mint áldás volt az érintett lakosság számára,

| Z. | mivel a gyorsan növekvő gazdaságok – mint például Kína – természeti erőforrások iránti növekvő igénye felgyorsította az ilyen erőforrások megszerzésére irányuló nemzetközi törekvéseket, és gyakran meghosszabbította az antidemokratikus rendszerek, az erőszakos konfliktusok és az emberi jogokkal való visszaélések fennállását, |
| --- | --- |

Z.

mivel a gyorsan növekvő gazdaságok – mint például Kína – természeti erőforrások iránti növekvő igénye felgyorsította az ilyen erőforrások megszerzésére irányuló nemzetközi törekvéseket, és gyakran meghosszabbította az antidemokratikus rendszerek, az erőszakos konfliktusok és az emberi jogokkal való visszaélések fennállását,

| AA. | mivel az elfogadott alapvető ILO munkaügyi normákat be nem tartó egyes társaságok halálos balesetekért és gyermekmunka alkalmazásáért tehetők felelőssé; mivel ezek a társaságok felelősek az Afrikában folytatott növekvő mértékű fakitermelésért és az afrikai tiltott elefántcsont-kereskedelem fellendüléséért, továbbá többször kiderült róluk, hogy jogellenesen folytatnak halászatot afrikai vizeken, |
| --- | --- |

AA.

mivel az elfogadott alapvető ILO munkaügyi normákat be nem tartó egyes társaságok halálos balesetekért és gyermekmunka alkalmazásáért tehetők felelőssé; mivel ezek a társaságok felelősek az Afrikában folytatott növekvő mértékű fakitermelésért és az afrikai tiltott elefántcsont-kereskedelem fellendüléséért, továbbá többször kiderült róluk, hogy jogellenesen folytatnak halászatot afrikai vizeken,

| 1. | felhívja az AKCS-országokat, hogy a természeti erőforrások kitermeléséből származó jövedelmüket elsősorban a népesség alapvető szükségleteinek kielégítésére fordítsák, különösen az egészségügyi ellátásra, az oktatásra, a természeti erőforrások megőrzésére és a környezet megóvására, és így járuljanak hozzá a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához; |
| --- | --- |

1.

felhívja az AKCS-országokat, hogy a természeti erőforrások kitermeléséből származó jövedelmüket elsősorban a népesség alapvető szükségleteinek kielégítésére fordítsák, különösen az egészségügyi ellátásra, az oktatásra, a természeti erőforrások megőrzésére és a környezet megóvására, és így járuljanak hozzá a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához;

| 2. | felhívja az AKCS- és az európai országokat, hogy teljes körűen tartsák tiszteletben és hajtsák végre a Cotonou-i Megállapodásnak a felelősségteljes kormányzáshoz kapcsolódó meghatározásait és ajánlásait (9. cikk (3) bekezdés); |
| --- | --- |

2.

felhívja az AKCS- és az európai országokat, hogy teljes körűen tartsák tiszteletben és hajtsák végre a Cotonou-i Megállapodásnak a felelősségteljes kormányzáshoz kapcsolódó meghatározásait és ajánlásait (9. cikk (3) bekezdés);

| 3. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a felelősségteljes kormányzás szellemében az AKCS-országok feldolgozóipara fejlesztésének tulajdonítsanak nagyobb jelentőséget, nem pedig az európai vállalatok számára az AKCS-országok természeti erőforrásaihoz való hozzáférés biztosításának; |
| --- | --- |

3.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a felelősségteljes kormányzás szellemében az AKCS-országok feldolgozóipara fejlesztésének tulajdonítsanak nagyobb jelentőséget, nem pedig az európai vállalatok számára az AKCS-országok természeti erőforrásaihoz való hozzáférés biztosításának;

| 4. | felhívja az afrikai AKCS-országokat, hogy ratifikálják az Afrikai Uniónak a korrupció megelőzéséről és a korrupció elleni harcról szóló egyezményét; felhívja a karibi országokat, hogy ratifikálják a korrupció elleni amerika-közi egyezményt; felhív valamennyi AKCS-EU-országot, hogy ratifikálják a korrupció elleni ENSZ-egyezményt és a nemzetközi kereskedelmi ügyletek során előforduló korrupció és megvesztegetés elleni ENSZ-nyilatkozatot, valamint hozzanak létre konkrét mechanizmusokat a fenti 3. bekezdésben szereplő rendelkezések hatékony ellenőrzése és végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

4.

felhívja az afrikai AKCS-országokat, hogy ratifikálják az Afrikai Uniónak a korrupció megelőzéséről és a korrupció elleni harcról szóló egyezményét; felhívja a karibi országokat, hogy ratifikálják a korrupció elleni amerika-közi egyezményt; felhív valamennyi AKCS-EU-országot, hogy ratifikálják a korrupció elleni ENSZ-egyezményt és a nemzetközi kereskedelmi ügyletek során előforduló korrupció és megvesztegetés elleni ENSZ-nyilatkozatot, valamint hozzanak létre konkrét mechanizmusokat a fenti 3. bekezdésben szereplő rendelkezések hatékony ellenőrzése és végrehajtása érdekében;

| 5. | felkéri az Európai Unió tagállamainak és az AKCS-országoknak a kormányait, hogy fogadják el a természeti erőforrásokból származó bevételek kezelésének helyesebb irányítását célzó olyan magánkezdeményezésekben szereplő elveket, mint az EITI vagy a „Tedd közzé, amit fizetsz” és a „Tedd közzé, amit keresel” kampányok, és segítsék azok gyakorlati megvalósulását; |
| --- | --- |

5.

felkéri az Európai Unió tagállamainak és az AKCS-országoknak a kormányait, hogy fogadják el a természeti erőforrásokból származó bevételek kezelésének helyesebb irányítását célzó olyan magánkezdeményezésekben szereplő elveket, mint az EITI vagy a „Tedd közzé, amit fizetsz” és a „Tedd közzé, amit keresel” kampányok, és segítsék azok gyakorlati megvalósulását;

| 6. | felkéri az Európai Bizottságot és az Európai Unió tagállamainak kormányait, hogy mozdítsák elő a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) javítását és teljes körű végrehajtását, különösen az átláthatóságra vonatkozó rendelkezések kötelezővé tételével, hatékony ellenőrzési mechanizmusok elfogadásával, a civil társadalom EITI-tevékenységében történő aktív részvételére vonatkozó 5. alapkövetelmény végrehajtásával, valamint az EITI vagyonkezelői alapjának tett pénzügyi hozzájárulással; |
| --- | --- |

6.

felkéri az Európai Bizottságot és az Európai Unió tagállamainak kormányait, hogy mozdítsák elő a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) javítását és teljes körű végrehajtását, különösen az átláthatóságra vonatkozó rendelkezések kötelezővé tételével, hatékony ellenőrzési mechanizmusok elfogadásával, a civil társadalom EITI-tevékenységében történő aktív részvételére vonatkozó 5. alapkövetelmény végrehajtásával, valamint az EITI vagyonkezelői alapjának tett pénzügyi hozzájárulással;

| 7. | felhívja az AKCS-országokat annak biztosítására, hogy bevételeiket használják fel gazdaságuk sokszínűbbé tételére, valamint olyan gazdasági tevékenységek kialakítására is, amelyek ahelyett, hogy kizárólag a természeti erőforrások kiaknázására korlátozódnának, a termelési eljárásban magasabb szinten helyezkednek el; |
| --- | --- |

7.

felhívja az AKCS-országokat annak biztosítására, hogy bevételeiket használják fel gazdaságuk sokszínűbbé tételére, valamint olyan gazdasági tevékenységek kialakítására is, amelyek ahelyett, hogy kizárólag a természeti erőforrások kiaknázására korlátozódnának, a termelési eljárásban magasabb szinten helyezkednek el;

| 8. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy küldjön küldöttségeket az energiaszolgáltató fejlődő országokba az EITI végrehajtásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

8.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy küldjön küldöttségeket az energiaszolgáltató fejlődő országokba az EITI végrehajtásának elősegítése érdekében;

| 9. | felkéri az EITI-kezdeményezéshez hivatalosan csatlakozó valamennyi AKCS-országot, hogy folytassák a minimumkritériumok – különösen az 5. kritérium – gyakorlati végrehajtását, annak biztosításával, hogy a civil társadalomnak teljes szabadságban és bármilyen félelem vagy megfélemlítés nélkül módjában áll ellátni felügyeleti szerepét; |
| --- | --- |

9.

felkéri az EITI-kezdeményezéshez hivatalosan csatlakozó valamennyi AKCS-országot, hogy folytassák a minimumkritériumok – különösen az 5. kritérium – gyakorlati végrehajtását, annak biztosításával, hogy a civil társadalomnak teljes szabadságban és bármilyen félelem vagy megfélemlítés nélkül módjában áll ellátni felügyeleti szerepét;

| 10. | ösztönzi azokat a Cotonou-i Megállapodást aláíró, természeti erőforrásokban gazdag országokat, amelyek az EITI-hez eddig hivatalosan nem csatlakoztak, hogy tegyék meg azt, és felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országok kormányait, hogy hajtsák végre a Cotonou-i Megállapodás 7. cikkének a civil társadalom kapacitásépítésére vonatkozó rendelkezéseit és a 2002-ben és 2006 áprilisában tartott két AKCS civil társadalmi fórum ajánlásait; |
| --- | --- |

10.

ösztönzi azokat a Cotonou-i Megállapodást aláíró, természeti erőforrásokban gazdag országokat, amelyek az EITI-hez eddig hivatalosan nem csatlakoztak, hogy tegyék meg azt, és felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országok kormányait, hogy hajtsák végre a Cotonou-i Megállapodás 7. cikkének a civil társadalom kapacitásépítésére vonatkozó rendelkezéseit és a 2002-ben és 2006 áprilisában tartott két AKCS civil társadalmi fórum ajánlásait;

| 11. | felhívja az AKCS és az EU kormányait, hogy ösztönözzenek minden befektetőt az EITI-hez való csatlakozásra, valamint arra, hogy csatlakozzanak más olyan kezdeményezésekhez és egyezményekhez, amelyek a természeti erőforrások kiaknázása tekintetében előmozdítják a felelősségteljes kormányzást, az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

11.

felhívja az AKCS és az EU kormányait, hogy ösztönözzenek minden befektetőt az EITI-hez való csatlakozásra, valamint arra, hogy csatlakozzanak más olyan kezdeményezésekhez és egyezményekhez, amelyek a természeti erőforrások kiaknázása tekintetében előmozdítják a felelősségteljes kormányzást, az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot;

| 12. | felkéri az AKCS-országok és az EU kormányait, hogy szólítsák fel a felemelkedőben lévő országok kormányait kötelezettségvállalásaik – úgymint az alapvető nemzetközi munkaügyi normák betartása, a gyermekmunka felszámolása, különösen a konfliktussal érintett területeken a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek (SALW) elterjedésének megakadályozása, valamint a nyersanyagok és a fa illegális behozatalának tilalma teljesítésére; |
| --- | --- |

12.

felkéri az AKCS-országok és az EU kormányait, hogy szólítsák fel a felemelkedőben lévő országok kormányait kötelezettségvállalásaik – úgymint az alapvető nemzetközi munkaügyi normák betartása, a gyermekmunka felszámolása, különösen a konfliktussal érintett területeken a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek (SALW) elterjedésének megakadályozása, valamint a nyersanyagok és a fa illegális behozatalának tilalma teljesítésére;

| 13. | felhívja az Európai Bizottságot és az EU tagállamait, hogy az erőforrásokban gazdag országokra irányuló fejlesztési támogatásaikat tegyék függővé a természeti erőforrásokkal – az olyan kezdeményezésekhez mint a PWYP, a PWYE és az EITI való csatlakozással, illetve ezek tevékeny végrehajtásával – való gazdálkodással kapcsolatos felelősségteljes kormányzás, átláthatóság és elszámoltathatóság terén elért haladástól; |
| --- | --- |

13.

felhívja az Európai Bizottságot és az EU tagállamait, hogy az erőforrásokban gazdag országokra irányuló fejlesztési támogatásaikat tegyék függővé a természeti erőforrásokkal – az olyan kezdeményezésekhez mint a PWYP, a PWYE és az EITI való csatlakozással, illetve ezek tevékeny végrehajtásával – való gazdálkodással kapcsolatos felelősségteljes kormányzás, átláthatóság és elszámoltathatóság terén elért haladástól;

| 14. | arra kéri az Európai Unió tagállamainak kormányait és az Európai Bizottságot, hogy megfelelő számviteli normák és társasági jogi rendelkezések bevezetésével támogassák a tagállamoknak az átláthatóság előmozdítására irányuló erőfeszítéseit a kitermelő iparágakban, tekintettel az Európai Parlament által 2004 márciusában az átláthatósági kritériumokról szóló irányelv módosításával és a Bizottság által az Afrikára vonatkozó stratégiáról szóló 2005. október 12-i közleményével nyújtott támogatásra; |
| --- | --- |

14.

arra kéri az Európai Unió tagállamainak kormányait és az Európai Bizottságot, hogy megfelelő számviteli normák és társasági jogi rendelkezések bevezetésével támogassák a tagállamoknak az átláthatóság előmozdítására irányuló erőfeszítéseit a kitermelő iparágakban, tekintettel az Európai Parlament által 2004 márciusában az átláthatósági kritériumokról szóló irányelv módosításával és a Bizottság által az Afrikára vonatkozó stratégiáról szóló 2005. október 12-i közleményével nyújtott támogatásra;

| 15. | felkéri az összes érintett szereplőt a közkiadásokat és a bevételeket kezelő rendszerek átláthatóságát és nagyobb mértékű elszámoltathatóságát megkövetelő alábbi normák végrehajtására:






  — | a Parlament és szervei által végzett költségvetési ellenőrzés, |
| --- | --- | --- |

15.

felkéri az összes érintett szereplőt a közkiadásokat és a bevételeket kezelő rendszerek átláthatóságát és nagyobb mértékű elszámoltathatóságát megkövetelő alábbi normák végrehajtására:

—

a Parlament és szervei által végzett költségvetési ellenőrzés,

| — | a költségvetések és a közkiadások független számvevőszékek általi különálló ellenőrzése, |
| --- | --- |

—

a költségvetések és a közkiadások független számvevőszékek általi különálló ellenőrzése,

| — | állami költségvetések átláthatósága, |
| --- | --- |

—

állami költségvetések átláthatósága,

| — | az AKCS-országokban a kormányzati bevételek és kiadások ellenőrzése, |
| --- | --- |

—

az AKCS-országokban a kormányzati bevételek és kiadások ellenőrzése,

| — | az információ közzétételére vonatkozó szabályok által érintett vállalatok elszámoltathatósága; |
| --- | --- |

—

az információ közzétételére vonatkozó szabályok által érintett vállalatok elszámoltathatósága;

| 16. | felkér minden szereplőt annak biztosítására, hogy a súlyos kormányzási és korrupciós problémákkal szembesülő energiaszolgáltató országok kormányai ne részesüljenek az alapvető fontosságú segítségen túl más támogatásban, kedvezményes kereskedelmi feltételekben vagy egyéb előnyökben mindaddig, amíg nem adják egyértelmű tanújelét az átláthatóbb működés iránti, számszerűen kifejezhető elkötelezettségüknek, különösen a nemzeti költségvetés esetében; |
| --- | --- |

16.

felkér minden szereplőt annak biztosítására, hogy a súlyos kormányzási és korrupciós problémákkal szembesülő energiaszolgáltató országok kormányai ne részesüljenek az alapvető fontosságú segítségen túl más támogatásban, kedvezményes kereskedelmi feltételekben vagy egyéb előnyökben mindaddig, amíg nem adják egyértelmű tanújelét az átláthatóbb működés iránti, számszerűen kifejezhető elkötelezettségüknek, különösen a nemzeti költségvetés esetében;

| 17. | felkéri a két- és többoldalú adományozókat és az exporthitelügynökségeket egy olyan feltételrendszer kidolgozására, amely nem csupán elméleti, hanem a kormányoknak az állampolgáraik felé tanúsítandó letéteményesi kötelezettségen alapul, valamint egy olyan partnerségi rendszer kialakítására, amelyben a nem humanitárius segítségnyújtást egy sor közösen megtárgyalt, konkrét kritériumok teljesítésétől teszik függővé, nevezetesen előírják a természeti erőforrások kitermeléséből származó jövedelem nyilvános átláthatóságát a „természeti erőforrásokból származó bevételek átláthatóságáról szóló IMF útmutatóban” lefektetett alapelvekkel összhangban; |
| --- | --- |

17.

felkéri a két- és többoldalú adományozókat és az exporthitelügynökségeket egy olyan feltételrendszer kidolgozására, amely nem csupán elméleti, hanem a kormányoknak az állampolgáraik felé tanúsítandó letéteményesi kötelezettségen alapul, valamint egy olyan partnerségi rendszer kialakítására, amelyben a nem humanitárius segítségnyújtást egy sor közösen megtárgyalt, konkrét kritériumok teljesítésétől teszik függővé, nevezetesen előírják a természeti erőforrások kitermeléséből származó jövedelem nyilvános átláthatóságát a „természeti erőforrásokból származó bevételek átláthatóságáról szóló IMF útmutatóban” lefektetett alapelvekkel összhangban;

| 18. | felhívja az AKCS-EU-államokat annak biztosítására, hogy a természeti erőforrások kitermelése tekintetében a felelősségteljes kormányzás, az átláthatóság és az elszámoltathatóság előmozdítása kölcsönös kötelezettségvállalások és közösen megtárgyalt kritériumok mentén történjen, a Cotonou-i Megállapodás 8. cikkében előírt politikai párbeszéd keretein belül; |
| --- | --- |

18.

felhívja az AKCS-EU-államokat annak biztosítására, hogy a természeti erőforrások kitermelése tekintetében a felelősségteljes kormányzás, az átláthatóság és az elszámoltathatóság előmozdítása kölcsönös kötelezettségvállalások és közösen megtárgyalt kritériumok mentén történjen, a Cotonou-i Megállapodás 8. cikkében előírt politikai párbeszéd keretein belül;

| 19. | felkéri az EU-tagállamok kormányait annak biztosítására, hogy az EU számára energiát szolgáltató országokban a bevételek felhasználása tekintetében az átláthatóság és a demokratikus ellenőrzés előmozdítását kiemelten kezeljék a közös európai energetikai stratégiában; |
| --- | --- |

19.

felkéri az EU-tagállamok kormányait annak biztosítására, hogy az EU számára energiát szolgáltató országokban a bevételek felhasználása tekintetében az átláthatóság és a demokratikus ellenőrzés előmozdítását kiemelten kezeljék a közös európai energetikai stratégiában;

| 20. | javasolja, hogy a természeti erőforrások kitermelése tekintetében a felelősségteljes kormányzással, az átláthatósággal és az elszámoltathatósággal kapcsolatos kérdések kiemelt helyet foglaljanak el a jövőbeli „közös EU-Afrika stratégiában”; |
| --- | --- |

20.

javasolja, hogy a természeti erőforrások kitermelése tekintetében a felelősségteljes kormányzással, az átláthatósággal és az elszámoltathatósággal kapcsolatos kérdések kiemelt helyet foglaljanak el a jövőbeli „közös EU-Afrika stratégiában”;

| 21. | ösztönzi a kőolajforrások kezelésével kapcsolatos legjobb gyakorlatok végrehajtását „a természeti erőforrásokból származó bevételek átláthatóságáról szóló IMF útmutatóban” meghatározottakkal összhangban; |
| --- | --- |

21.

ösztönzi a kőolajforrások kezelésével kapcsolatos legjobb gyakorlatok végrehajtását „a természeti erőforrásokból származó bevételek átláthatóságáról szóló IMF útmutatóban” meghatározottakkal összhangban;

| 22. | felkéri az AKCS-országok és az EU kormányait és parlamentjeit annak biztosítására, hogy a természeti erőforrások kiaknázása nem vezet komoly ökológiai egyensúlytalansághoz; ennek kapcsán aggodalommal jegyzi meg, hogy a túlzott fakitermelés elsivatagosodáshoz és más éghajlati változásokhoz vezethet, amely ellen cselekedni kell felelős erdőgazdálkodás és megfelelő erdősítési gyakorlatok alkalmazásával, továbbá felhívja a természeti erőforrások kitermelését végző vállalatokat a környezetvédelmi normák betartására; |
| --- | --- |

22.

felkéri az AKCS-országok és az EU kormányait és parlamentjeit annak biztosítására, hogy a természeti erőforrások kiaknázása nem vezet komoly ökológiai egyensúlytalansághoz; ennek kapcsán aggodalommal jegyzi meg, hogy a túlzott fakitermelés elsivatagosodáshoz és más éghajlati változásokhoz vezethet, amely ellen cselekedni kell felelős erdőgazdálkodás és megfelelő erdősítési gyakorlatok alkalmazásával, továbbá felhívja a természeti erőforrások kitermelését végző vállalatokat a környezetvédelmi normák betartására;

| 23. | felhívja a nemzeti és a regionális kormányokat, parlamenteket és intézményeket annak biztosítására, hogy a természeti erőforrások jogszerűen történő kiaknázása képezze egy környezetvédelmi terv részét, amely a levegő, a víz és a talaj védelmét, valamint a növény- és állatvilág sokszínűségének megőrzését célzó intézkedéseket tartalmaz; |
| --- | --- |

23.

felhívja a nemzeti és a regionális kormányokat, parlamenteket és intézményeket annak biztosítására, hogy a természeti erőforrások jogszerűen történő kiaknázása képezze egy környezetvédelmi terv részét, amely a levegő, a víz és a talaj védelmét, valamint a növény- és állatvilág sokszínűségének megőrzését célzó intézkedéseket tartalmaz;

| 24. | minden kormányt felkér olyan törvények elfogadására, amelyek megtiltják az illegálisan kivágott fa behozatalát; és mindemellett annak biztosítására, hogy a közbeszerzési eljárások kizárólag fenntartható és legális forrásokból származó fára vonatkozzanak; |
| --- | --- |

24.

minden kormányt felkér olyan törvények elfogadására, amelyek megtiltják az illegálisan kivágott fa behozatalát; és mindemellett annak biztosítására, hogy a közbeszerzési eljárások kizárólag fenntartható és legális forrásokból származó fára vonatkozzanak;

| 25. | felhívja a fakitermelő országokat, hogy biztosítsák országukban a fenntartható fakitermelést, tiszteletben tartva a helyi népesség jogait és figyelembe véve a környezeti hatásokat; |
| --- | --- |

25.

felhívja a fakitermelő országokat, hogy biztosítsák országukban a fenntartható fakitermelést, tiszteletben tartva a helyi népesség jogait és figyelembe véve a környezeti hatásokat;

| 26. | felhívja az EU-t egy átfogó és formális erdészeti felmérés elvégzésére, a helyi közösségek földhasználati és hozzáférési jogainak megszilárdítására és a jelentőségteljes nyilvános részvétel biztosítására; |
| --- | --- |

26.

felhívja az EU-t egy átfogó és formális erdészeti felmérés elvégzésére, a helyi közösségek földhasználati és hozzáférési jogainak megszilárdítására és a jelentőségteljes nyilvános részvétel biztosítására;

| 27. | sürgeti a gyémántkereskedelemben érintett országokat, hogy csatlakozzanak a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmére vonatkozó Kimberley tanúsítási rendszerhez; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy haladást érjenek el a részt vevő országok és a gyémántipar a gyémántok kereskedelmére vonatkozó iránymutatásoknak való megfelelőségének független tanúsítása tekintetében, illetve annak biztosítását, hogy a kimberly-i folyamatban részt vevők képesek legyenek a gyémántipar általi megfelelés ellenőrzésére; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a gyémántkereskedelemben érintett országokat, hogy csatlakozzanak a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmére vonatkozó Kimberley tanúsítási rendszerhez; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy haladást érjenek el a részt vevő országok és a gyémántipar a gyémántok kereskedelmére vonatkozó iránymutatásoknak való megfelelőségének független tanúsítása tekintetében, illetve annak biztosítását, hogy a kimberly-i folyamatban részt vevők képesek legyenek a gyémántipar általi megfelelés ellenőrzésére;

| 28. | felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjait a „konfliktus erőforrások” meghatározásának elfogadására, és arra, hogy a béketeremtő bizottságnak felhatalmazást adjon a természeti erőforrások igazgatására; |
| --- | --- |

28.

felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjait a „konfliktus erőforrások” meghatározásának elfogadására, és arra, hogy a béketeremtő bizottságnak felhatalmazást adjon a természeti erőforrások igazgatására;

| 29. | ösztönzi információs rendszerek – úgymint a bányászati adatbank – létrehozását és megfelelő alkalmazását; |
| --- | --- |

29.

ösztönzi információs rendszerek – úgymint a bányászati adatbank – létrehozását és megfelelő alkalmazását;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a természeti erőforrások kitermelésével foglalkozó vállalatoknak feladatuk az olyan átlátható gazdasági környezet előmozdítása, amely tiszteletben tartja a fenntartható fejlődést, és aminek megtétele saját érdeküket is szolgálja; ösztönzi e vállalatokat, hogy e célból hajtsanak végre olyan kollektív kezdeményezéseket, mint például a „tiszta” vállalatok tanúsítása; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a természeti erőforrások kitermelésével foglalkozó vállalatoknak feladatuk az olyan átlátható gazdasági környezet előmozdítása, amely tiszteletben tartja a fenntartható fejlődést, és aminek megtétele saját érdeküket is szolgálja; ösztönzi e vállalatokat, hogy e célból hajtsanak végre olyan kollektív kezdeményezéseket, mint például a „tiszta” vállalatok tanúsítása;

| 31. | rámutat, hogy a Cotonou-i Megállapodás 96. és 97. cikke értelmében súlyos korrupciós esetekben konzultációt lehet folytatni; |
| --- | --- |

31.

rámutat, hogy a Cotonou-i Megállapodás 96. és 97. cikke értelmében súlyos korrupciós esetekben konzultációt lehet folytatni;

| 32. | felhívja az AKCS-országokat, hogy kezdeményezzenek nyilvános nemzeti vitát a természeti erőforrásokból származó bevételek felhasználásáról és a társadalmi igazságosságról; |
| --- | --- |

32.

felhívja az AKCS-országokat, hogy kezdeményezzenek nyilvános nemzeti vitát a természeti erőforrásokból származó bevételek felhasználásáról és a társadalmi igazságosságról;

| 33. | felhívja az olajkitermelő AKCS-országokat, hogy tartsák tiszteletben, támogassák és ösztönözzék a korrupcióellenes mozgalmak és az átláthatóság védelmezőinek tevékenységeit; |
| --- | --- |

33.

felhívja az olajkitermelő AKCS-országokat, hogy tartsák tiszteletben, támogassák és ösztönözzék a korrupcióellenes mozgalmak és az átláthatóság védelmezőinek tevékenységeit;

| 34. | hangsúlyozza az AKCS-országok nemzeti parlamentjeinek szerepét a felelősségteljes kormányzás előmozdításában, és javasolja e szerep elismerését és hivatalos megjelenését a jövőbeni „közös EU-Afrika stratégiában”; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza az AKCS-országok nemzeti parlamentjeinek szerepét a felelősségteljes kormányzás előmozdításában, és javasolja e szerep elismerését és hivatalos megjelenését a jövőbeni „közös EU-Afrika stratégiában”;

| 35. | felhívja az AKCS-országok és az EU nemzeti és regionális parlamentjeit, valamint a civil társadalom képviselőit, hogy tanúsítsanak együttműködést ellenőrzési funkciók létrehozásában, ideértve a büntetőjogi eljárásokat, a kormányoknál és az államigazgatási szerveknél felmerülő korrupció felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

35.

felhívja az AKCS-országok és az EU nemzeti és regionális parlamentjeit, valamint a civil társadalom képviselőit, hogy tanúsítsanak együttműködést ellenőrzési funkciók létrehozásában, ideértve a büntetőjogi eljárásokat, a kormányoknál és az államigazgatási szerveknél felmerülő korrupció felszámolása érdekében;

| 36. | sürgeti a kormányokat, intézményeket és valamennyi politikai vezetőt, hogy a természeti erőforrások felelős kiaknázásából származó bevételek egy részét fordítsák a köztisztviselők, rendőrök és a vonatkozó gazdasági ágazatokban dolgozó alkalmazottak keresetének növelésére annak érdekében, hogy a korrupció kevésbé legyen vonzó; |
| --- | --- |

36.

sürgeti a kormányokat, intézményeket és valamennyi politikai vezetőt, hogy a természeti erőforrások felelős kiaknázásából származó bevételek egy részét fordítsák a köztisztviselők, rendőrök és a vonatkozó gazdasági ágazatokban dolgozó alkalmazottak keresetének növelésére annak érdekében, hogy a korrupció kevésbé legyen vonzó;

| 37. | felhívja az AKCS-országok kormányait és az Európai Bizottságot, hogy megbeszélések, információk megosztása és kapacitásépítés útján támogassák az AKCS-országok nemzeti és regionális parlamentjeinek költségvetési hatóságként való működését; |
| --- | --- |

37.

felhívja az AKCS-országok kormányait és az Európai Bizottságot, hogy megbeszélések, információk megosztása és kapacitásépítés útján támogassák az AKCS-országok nemzeti és regionális parlamentjeinek költségvetési hatóságként való működését;

| 38. | felhívja a Bizottságot egy közlemény kidolgozására, amelyben meghatározzák az Európai Uniónak a parlamentáris demokrácia és a jogállamiság fejlődő országokban való megerősítéséről szóló stratégiáját; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot egy közlemény kidolgozására, amelyben meghatározzák az Európai Uniónak a parlamentáris demokrácia és a jogállamiság fejlődő országokban való megerősítéséről szóló stratégiáját;

| 39. | ösztönzi az AKCS-országok nemzeti parlamentjeit, gyakoroljanak nyomást a kormányaikra annak érdekében, hogy azok vegyék fel a küzdelmet a belső korrupció ellen, és ekképpen mozdítsák elő a közkiadások kezelése tekintetében a felelősségteljesebb kormányzást, a korrupcióellenes jogszabályok és az olyan független ellenőrzési mechanizmusok bevezetésével, amelyek célja a nagyobb átláthatóság és a természeti erőforrások kiaknázásából származó jövedelmek felhasználására és felosztására vonatkozó információkhoz való nagyobb hozzáférés biztosítása; |
| --- | --- |

39.

ösztönzi az AKCS-országok nemzeti parlamentjeit, gyakoroljanak nyomást a kormányaikra annak érdekében, hogy azok vegyék fel a küzdelmet a belső korrupció ellen, és ekképpen mozdítsák elő a közkiadások kezelése tekintetében a felelősségteljesebb kormányzást, a korrupcióellenes jogszabályok és az olyan független ellenőrzési mechanizmusok bevezetésével, amelyek célja a nagyobb átláthatóság és a természeti erőforrások kiaknázásából származó jövedelmek felhasználására és felosztására vonatkozó információkhoz való nagyobb hozzáférés biztosítása;

| 40. | hangsúlyozza, hogy az AKCS-országokban az igazságszolgáltatási rendszer, a független bírói kar és a számvevőszékek megerősítése egyaránt elsődleges fontosságú; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy az AKCS-országokban az igazságszolgáltatási rendszer, a független bírói kar és a számvevőszékek megerősítése egyaránt elsődleges fontosságú;

| 41. | felhívja az AKCS-országok parlamentjeit, hogy a felelősségteljes kormányzásra vonatkozóan fogadjanak el konkrét magatartási kódexeket, hogy ezáltal elejét vegyék a belső korrupció kialakulásának; úgy véli, hogy a parlamenti képviselők jövedelmének közzététele szintén hozzájárulhat az átláthatóság javulásához; |
| --- | --- |

41.

felhívja az AKCS-országok parlamentjeit, hogy a felelősségteljes kormányzásra vonatkozóan fogadjanak el konkrét magatartási kódexeket, hogy ezáltal elejét vegyék a belső korrupció kialakulásának; úgy véli, hogy a parlamenti képviselők jövedelmének közzététele szintén hozzájárulhat az átláthatóság javulásához;

| 42. | felhívja a nemzeti és regionális parlamenteket, hogy támogassák és mozdítsák elő a civil társadalom képviselőinek a helytelen kormányzás és a korrupció elleni küzdelem terén végzett tevékenységét azáltal, hogy lehetővé teszik számukra, hogy a legjobb feltételek mellett és korlátozások nélkül végezhessék munkájukat, biztosítva számukra a cselekvőképességet, az eszközöket és a szükséges forrásokat; |
| --- | --- |

42.

felhívja a nemzeti és regionális parlamenteket, hogy támogassák és mozdítsák elő a civil társadalom képviselőinek a helytelen kormányzás és a korrupció elleni küzdelem terén végzett tevékenységét azáltal, hogy lehetővé teszik számukra, hogy a legjobb feltételek mellett és korlátozások nélkül végezhessék munkájukat, biztosítva számukra a cselekvőképességet, az eszközöket és a szükséges forrásokat;

| 43. | felhívja a civil társadalmat és a nemzeti parlamenteket a költségvetés hatékony nyomon követésében való részvételre a közkiadások nyomon követésére irányuló felmérések (PETS) formájában, amelyek az OECD fejlesztéstámogatási bizottsága (DAC) által alkalmazott követelmények alapján részletes összehasonlítást végeznek a bevételek és a kiadások között; |
| --- | --- |

43.

felhívja a civil társadalmat és a nemzeti parlamenteket a költségvetés hatékony nyomon követésében való részvételre a közkiadások nyomon követésére irányuló felmérések (PETS) formájában, amelyek az OECD fejlesztéstámogatási bizottsága (DAC) által alkalmazott követelmények alapján részletes összehasonlítást végeznek a bevételek és a kiadások között;

| 44. | helyénvalónak tartja külön társadalmi mutatók kidolgozását annak érdekében, hogy pontosabb adatokat kapjanak a Cotonou-i Megállapodást aláíró országok által a kormányzás minőségében elért eredményekről, valamint az érintett civil szervezetek részéről átláthatóságra hív fel a számukra biztosított pénzeszközök kezelése tekintetében; |
| --- | --- |

44.

helyénvalónak tartja külön társadalmi mutatók kidolgozását annak érdekében, hogy pontosabb adatokat kapjanak a Cotonou-i Megállapodást aláíró országok által a kormányzás minőségében elért eredményekről, valamint az érintett civil szervezetek részéről átláthatóságra hív fel a számukra biztosított pénzeszközök kezelése tekintetében;

| 45. | felhívja a kormányokat, intézményeket és a politikai vezetőket annak biztosítására, hogy a köztisztviselők különleges képzésben részesülnek, és tudatosítják bennük a természeti erőforrások felelős felhasználásának és környezetkímélő kiaknázásának jelentőségét; |
| --- | --- |

45.

felhívja a kormányokat, intézményeket és a politikai vezetőket annak biztosítására, hogy a köztisztviselők különleges képzésben részesülnek, és tudatosítják bennük a természeti erőforrások felelős felhasználásának és környezetkímélő kiaknázásának jelentőségét;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a korrupció elleni küzdelem hatékonyan hozzájárulhat egy biztonságosabb befektetési környezet előmozdításához; felhívja az Európai Uniót – mint a kedvezményezett országok ügygondnoki kockázatának értékelésére vonatkozó szabványos keretrendszert biztosító közkiadási és pénzügyi elszámoltathatósági program (PEFA) társelnökét –, hogy a korrupció szintjének mérésére vezessen be külön PEFA-mutatókat; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a korrupció elleni küzdelem hatékonyan hozzájárulhat egy biztonságosabb befektetési környezet előmozdításához; felhívja az Európai Uniót – mint a kedvezményezett országok ügygondnoki kockázatának értékelésére vonatkozó szabványos keretrendszert biztosító közkiadási és pénzügyi elszámoltathatósági program (PEFA) társelnökét –, hogy a korrupció szintjének mérésére vezessen be külön PEFA-mutatókat;

| 47. | arra kéri a Bizottságot, hogy a korrupció ily módon feltárt szintjeit tekintse alapul a felelősségteljes kormányzás előmozdításához, illetve a Cotonou-i Megállapodás 96. és 97. cikke szerinti konzultációs kezdeményezések elindításához a korrupt rendszerek elleni megfelelő intézkedések tekintetében; rámutat azonban, hogy a felelősségteljes kormányzás előmozdítása nem szolgálhat ürügyként ahhoz, hogy egyoldalú feltételeket szabjanak a támogatáshoz; |
| --- | --- |

47.

arra kéri a Bizottságot, hogy a korrupció ily módon feltárt szintjeit tekintse alapul a felelősségteljes kormányzás előmozdításához, illetve a Cotonou-i Megállapodás 96. és 97. cikke szerinti konzultációs kezdeményezések elindításához a korrupt rendszerek elleni megfelelő intézkedések tekintetében; rámutat azonban, hogy a felelősségteljes kormányzás előmozdítása nem szolgálhat ürügyként ahhoz, hogy egyoldalú feltételeket szabjanak a támogatáshoz;

| 48. | rámutat arra, hogy a regionális kezdeményezések – mint például az afrikai szakértői értékelési mechanizmus (APRM) – mennyire fontos szerepet töltenek be a korrupció visszaszorításában és a felelősségteljes kormányzás előmozdításában; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az afrikai országok végrehajtsák ezeket a kezdeményezéseket, és a Bizottság és a tagállamok e célból technikai és pénzügyi segítséget nyújtsanak; |
| --- | --- |

48.

rámutat arra, hogy a regionális kezdeményezések – mint például az afrikai szakértői értékelési mechanizmus (APRM) – mennyire fontos szerepet töltenek be a korrupció visszaszorításában és a felelősségteljes kormányzás előmozdításában; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az afrikai országok végrehajtsák ezeket a kezdeményezéseket, és a Bizottság és a tagállamok e célból technikai és pénzügyi segítséget nyújtsanak;

| 49. | arra kéri az Európai Unió pénzügyi központokkal rendelkező tagállamait, hogy tegyék meg az összes szükséges jogi és közigazgatási intézkedést annak biztosítására, hogy a jogellenesen szerzett pénzeszközöket vissza lehessen juttatni a származási országba; |
| --- | --- |

49.

arra kéri az Európai Unió pénzügyi központokkal rendelkező tagállamait, hogy tegyék meg az összes szükséges jogi és közigazgatási intézkedést annak biztosítására, hogy a jogellenesen szerzett pénzeszközöket vissza lehessen juttatni a származási országba;

| 50. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezen állásfoglalást az AKCS-EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Unió Bizottságának, a Pánafrikai Parlamentnek és a nemzeti és regionális parlamenteknek, valamint Parlamentek Korrupcióellenes Világszervezetének (GOPAC). |
| --- | --- |

50.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezen állásfoglalást az AKCS-EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Unió Bizottságának, a Pánafrikai Parlamentnek és a nemzeti és regionális parlamenteknek, valamint Parlamentek Korrupcióellenes Világszervezetének (GOPAC).

---

(1)  Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés fogadta el 2007. június 28-án Wiesbadenben (Németország).

(2)  HL C 249., 2005.10.7.

(3)  HL C 103. E, 2004.4.29., 550. o.

(4)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(5)  HL C 136., 2006.6.9., 17. o.

ÁLLÁSFOGLALÁS
   (1)

az AKCS-országok kisgazdálkodói tekintetében, különösen a zöldség-, gyümölcs és a virágágazatban a szegénység csökkentéséről

Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | amely 2007. június 25. és 28. között ült össze a németországi Wiesbadenben, |
| --- | --- |

—

amely 2007. június 25. és 28. között ült össze a németországi Wiesbadenben,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a kereskedelem és a szegénység enyhítése tekintetében 2000. június 23-án, Cotonou-ban aláírt AKCS-EU partnerségi megállapodás célkitűzéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és a szegénység enyhítése tekintetében 2000. június 23-án, Cotonou-ban aláírt AKCS-EU partnerségi megállapodás célkitűzéseire,

| — | tekintettel a fejlődő országokban az élelmiszerbiztonságról szóló ENSZ-jelentésre (2), amelyet 2002 márciusában az ENSZ különleges előadója ismertetett az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága előtt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országokban az élelmiszerbiztonságról szóló ENSZ-jelentésre (2), amelyet 2002 márciusában az ENSZ különleges előadója ismertetett az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága előtt,

| — | tekintettel az új kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos, jövőbeni AKCS-EU tárgyalásokról szóló fokvárosi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos, jövőbeni AKCS-EU tárgyalásokról szóló fokvárosi nyilatkozatra,

| — | tekintettel az 1996-os világélelmezési csúcstalálkozó azon kötelezettségvállalására, hogy 2015-ig felére csökkentik az alultáplált emberek számát, amely még távol áll a megvalósítástól (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1996-os világélelmezési csúcstalálkozó azon kötelezettségvállalására, hogy 2015-ig felére csökkentik az alultáplált emberek számát, amely még távol áll a megvalósítástól (3),

| — | tekintettel a millenniumi fejlesztési célokra vonatkozó ENSZ nyilatkozatra, és a szegénység felszámolására irányuló kötelezettségvállalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a millenniumi fejlesztési célokra vonatkozó ENSZ nyilatkozatra, és a szegénység felszámolására irányuló kötelezettségvállalására (4),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja által kidolgozott, egymást követő humánfejlesztési jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja által kidolgozott, egymást követő humánfejlesztési jelentésekre,

| — | tekintettel a gazdálkodói szervezetek AKCS regionális hálózatai által kötött gazdasági partnerségi megállapodások (GPM) 2006. december 10-én közzétett félidős értékelésére (5) és a GPM vonatkozásában folyamatban lévő tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdálkodói szervezetek AKCS regionális hálózatai által kötött gazdasági partnerségi megállapodások (GPM) 2006. december 10-én közzétett félidős értékelésére (5) és a GPM vonatkozásában folyamatban lévő tárgyalásokra,

| A. | mivel az UNCTAD legkevésbé fejlett országokról szóló 2006-os jelentése szerint az elmúlt harminc évben a rendkívüli szegénységben élő emberek száma több mint kétszeresére – az 1960-os 138 millióról 2000-ben már 334 millióra – nőtt és amennyiben folytatódik ez a tendencia, 2010-re 334 millióról 471 millióra nő azok száma, akinek megélhetésüket kevesebb mint napi 1 dollárból kell fedezniük, |
| --- | --- |

A.

mivel az UNCTAD legkevésbé fejlett országokról szóló 2006-os jelentése szerint az elmúlt harminc évben a rendkívüli szegénységben élő emberek száma több mint kétszeresére – az 1960-os 138 millióról 2000-ben már 334 millióra – nőtt és amennyiben folytatódik ez a tendencia, 2010-re 334 millióról 471 millióra nő azok száma, akinek megélhetésüket kevesebb mint napi 1 dollárból kell fedezniük,

| B. | mivel az éhezés, a hiányos táplálkozás, valamint az, hogy milliókat rekesztenek ki az élelemhez való hozzáférésből, többek között a kormányok gazdasági, mezőgazdasági és kereskedelmi politikájának következményei mind a fejlődő, mind az iparosodott országokban, |
| --- | --- |

B.

mivel az éhezés, a hiányos táplálkozás, valamint az, hogy milliókat rekesztenek ki az élelemhez való hozzáférésből, többek között a kormányok gazdasági, mezőgazdasági és kereskedelmi politikájának következményei mind a fejlődő, mind az iparosodott országokban,

| C. | mivel a mezőgazdaság a legjelentősebb gazdasági ágazat az AKCS-országok népessége számára; mivel megélhetésük a mezőgazdasági termeléstől és a kapcsolódó tevékenységektől függ, becslések szerint a dolgozó népesség 60 %-át foglalkoztatják ebben az ágazatban az AKCS-országokban; mivel Afrikában a vidéki lakosság 73 %-a kis földterülettel rendelkező, háztáji termelést folytató gazdálkodó, akik számára az élelmezés biztosítása az elsődleges, |
| --- | --- |

C.

mivel a mezőgazdaság a legjelentősebb gazdasági ágazat az AKCS-országok népessége számára; mivel megélhetésük a mezőgazdasági termeléstől és a kapcsolódó tevékenységektől függ, becslések szerint a dolgozó népesség 60 %-át foglalkoztatják ebben az ágazatban az AKCS-országokban; mivel Afrikában a vidéki lakosság 73 %-a kis földterülettel rendelkező, háztáji termelést folytató gazdálkodó, akik számára az élelmezés biztosítása az elsődleges,

| D. | mivel a biológiai diverzitás, a fenntartható mezőgazdaság és az élelmezésbiztonság teljességgel az AKCS-országok élelmiszerek tekintetében meglévő szuverenitásának, a törékeny gazdasági ágazatainak védelméhez szükséges politikai tér, valamint a gazdálkodók magok tárolására, kereskedelmére, forgalmazására és javítására vonatkozó egyéni és kollektív jogainak elismerésétől függ, az élelmiszertermelés fokozása érdekében, |
| --- | --- |

D.

mivel a biológiai diverzitás, a fenntartható mezőgazdaság és az élelmezésbiztonság teljességgel az AKCS-országok élelmiszerek tekintetében meglévő szuverenitásának, a törékeny gazdasági ágazatainak védelméhez szükséges politikai tér, valamint a gazdálkodók magok tárolására, kereskedelmére, forgalmazására és javítására vonatkozó egyéni és kollektív jogainak elismerésétől függ, az élelmiszertermelés fokozása érdekében,

| E. | mivel az AKCS-országokban a mezőgazdasági termelés és az exporttevékenységek zömét alapvetően kis családi gazdaságok végzik, amelyek rendkívül érzékenyek az áringadozásokra, |
| --- | --- |

E.

mivel az AKCS-országokban a mezőgazdasági termelés és az exporttevékenységek zömét alapvetően kis családi gazdaságok végzik, amelyek rendkívül érzékenyek az áringadozásokra,

| F. | mivel az AKCS-országok mezőgazdasági kivitele főként egy vagy két feldolgozatlan terméken alapul, amelyek kis hozzáadott értéket biztosítanak a gazdaság számára, ezáltal még sebezhetőbbé téve ezen országok gazdaságát, |
| --- | --- |

F.

mivel az AKCS-országok mezőgazdasági kivitele főként egy vagy két feldolgozatlan terméken alapul, amelyek kis hozzáadott értéket biztosítanak a gazdaság számára, ezáltal még sebezhetőbbé téve ezen országok gazdaságát,

| G. | mivel az elmúlt 15 évben csökkent a hagyományos mezőgazdasági termékek – úgymint a kávé, a kakaó, a bőr és a nyersbőr – az EU piacára történő kivitele, néhány új termék – például a virág – látványos (hatszoros) növekedésével szemben, illetve a tisztességes kereskedelem (fair trade) és a biotermékek kis piaci szegmensének gyors növekedésével összevetve, amelyekben nagy lehetőségek rejlenek, |
| --- | --- |

G.

mivel az elmúlt 15 évben csökkent a hagyományos mezőgazdasági termékek – úgymint a kávé, a kakaó, a bőr és a nyersbőr – az EU piacára történő kivitele, néhány új termék – például a virág – látványos (hatszoros) növekedésével szemben, illetve a tisztességes kereskedelem (fair trade) és a biotermékek kis piaci szegmensének gyors növekedésével összevetve, amelyekben nagy lehetőségek rejlenek,

A hazai támogatás csökkenése és az olcsó behozatal növekedése

| H. | mivel az 1980-as évek óta végrehajtott strukturális kiigazító programok a kisgazdálkodók számára és az élelmiszertermelés tekintetében nyújtott kormányzati támogatások csökkenéséhez vezettek, és hozzájárultak a helyi mezőgazdaság meggyengüléséhez, |
| --- | --- |

H.

mivel az 1980-as évek óta végrehajtott strukturális kiigazító programok a kisgazdálkodók számára és az élelmiszertermelés tekintetében nyújtott kormányzati támogatások csökkenéséhez vezettek, és hozzájárultak a helyi mezőgazdaság meggyengüléséhez,

| I. | mivel az AKCS-országok mezőgazdasági rendszereiben végrehajtott radikális politikai változások többek között tartalmazzák a gazdaságok általi termelésre és ráfordításra vonatkozó árkorlátozások eltörlését, a behozatali vámok nagymértékű csökkentését, a mezőgazdasági tevékenység kiterjesztésére és az állat-egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó kormányzati támogatás mérséklését, a teljesen vagy részben állami tulajdonú és irányítású mezőgazdasági értékesítő szervezetek megszüntetését, valamint a hazai piacok külföldi verseny előtt történő megnyitását, |
| --- | --- |

I.

mivel az AKCS-országok mezőgazdasági rendszereiben végrehajtott radikális politikai változások többek között tartalmazzák a gazdaságok általi termelésre és ráfordításra vonatkozó árkorlátozások eltörlését, a behozatali vámok nagymértékű csökkentését, a mezőgazdasági tevékenység kiterjesztésére és az állat-egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó kormányzati támogatás mérséklését, a teljesen vagy részben állami tulajdonú és irányítású mezőgazdasági értékesítő szervezetek megszüntetését, valamint a hazai piacok külföldi verseny előtt történő megnyitását,

| J. | mivel az AKCS-országokban a helyi gazdálkodókat hátrányosan érinti a hazai fogyasztású legfontosabb termékek – úgymint a gabonafélék, tej, hús, zöldségek és feldolgozott termékek – behozatala, |
| --- | --- |

J.

mivel az AKCS-országokban a helyi gazdálkodókat hátrányosan érinti a hazai fogyasztású legfontosabb termékek – úgymint a gabonafélék, tej, hús, zöldségek és feldolgozott termékek – behozatala,

Tisztességtelen kereskedelmi feltételek

| K. | mivel a kivitelre termelő mezőgazdaság, amelyet elkerülhetetlenül befolyásolnak a földrajzi-éghajlati adottságok és a domborzati viszonyok, az AKCS-országok népességét abba a paradox helyzetbe hozzák, hogy élelmiszert termelnek a nemzetközi piacokra, míg a gazdag országokból támogatott alapvető élelmiszer-termékeket hoznak be a helyi szükségletek kielégítésére, |
| --- | --- |

K.

mivel a kivitelre termelő mezőgazdaság, amelyet elkerülhetetlenül befolyásolnak a földrajzi-éghajlati adottságok és a domborzati viszonyok, az AKCS-országok népességét abba a paradox helyzetbe hozzák, hogy élelmiszert termelnek a nemzetközi piacokra, míg a gazdag országokból támogatott alapvető élelmiszer-termékeket hoznak be a helyi szükségletek kielégítésére,

| L. | megállapítva, hogy az elmúlt évtizedekben csökkentek az AKCS-országok exportbevételei annak ellenére, hogy abszolút előnyt élveznek a trópusi termékek tekintetében, az árucikkek árváltozásai következtében az olyan trópusi termékek mint a kávé, a kakaó, a pálmaolaj és a gyapot ára csaknem 60 %-kal zuhant, ami katasztrofális társadalmi és gazdasági hatást gyakorol az AKCS-országok népességére, |
| --- | --- |

L.

megállapítva, hogy az elmúlt évtizedekben csökkentek az AKCS-országok exportbevételei annak ellenére, hogy abszolút előnyt élveznek a trópusi termékek tekintetében, az árucikkek árváltozásai következtében az olyan trópusi termékek mint a kávé, a kakaó, a pálmaolaj és a gyapot ára csaknem 60 %-kal zuhant, ami katasztrofális társadalmi és gazdasági hatást gyakorol az AKCS-országok népességére,

| M. | mivel a jelenlegi GPM-tárgyalási folyamat nem megfelelő, különösen a mezőgazdaság tekintetében, figyelembe véve a hat AKCS-régió és az EU között a termelékenység és a versenyképesség tekintetében meglévő különbségeket, |
| --- | --- |

M.

mivel a jelenlegi GPM-tárgyalási folyamat nem megfelelő, különösen a mezőgazdaság tekintetében, figyelembe véve a hat AKCS-régió és az EU között a termelékenység és a versenyképesség tekintetében meglévő különbségeket,

| N. | emlékeztetve arra, hogy az AKCS-EU kereskedelmi kapcsolatok a korábbi gyarmati hatalmak és azok korábbi gyarmatai között létrejött yaoundéi egyezményben gyökereznek, amelynek célja – különösen az egyes termékekre vonatkozó jegyzőkönyvek alapján – az volt, hogy Európa számára hozzáférést biztosítson bizonyos nyersanyagokhoz, ugyanakkor az AKCS-országoknak megbízható piacot és értékes exportbevételeket biztosítson stabil és kiszámítható alapon, |
| --- | --- |

N.

emlékeztetve arra, hogy az AKCS-EU kereskedelmi kapcsolatok a korábbi gyarmati hatalmak és azok korábbi gyarmatai között létrejött yaoundéi egyezményben gyökereznek, amelynek célja – különösen az egyes termékekre vonatkozó jegyzőkönyvek alapján – az volt, hogy Európa számára hozzáférést biztosítson bizonyos nyersanyagokhoz, ugyanakkor az AKCS-országoknak megbízható piacot és értékes exportbevételeket biztosítson stabil és kiszámítható alapon,

Az éghajlatváltozás hatásai

| O. | mivel az ENSZ második víz világjelentése (2006) szerint Afrika népességének 75 %-a él száraz vagy félszáraz régiókban, és megközelítőleg 20 %-uk él olyan területeken, ahol a nagy mértékű éves éghajlati változások a jellemzőek, |
| --- | --- |

O.

mivel az ENSZ második víz világjelentése (2006) szerint Afrika népességének 75 %-a él száraz vagy félszáraz régiókban, és megközelítőleg 20 %-uk él olyan területeken, ahol a nagy mértékű éves éghajlati változások a jellemzőek,

| P. | mivel a millenniumi ökoszisztéma-értékelési jelentés megállapítja, hogy a világ ökoszisztémáinak megközelítőleg 60 %-a – ideértve az ivóvízkészleteket és a halállományokat – pusztulófélben van vagy azokat nem fenntartható módon használják fel; mivel ennek következtében a világ legszegényebb emberei szenvednek a legtöbbet, a leginkább veszélyeztetett területek pedig a víz, a mezőgazdaság, az emberi egészség, a biodiverzitás és a tengerszint emelkedése, |
| --- | --- |

P.

mivel a millenniumi ökoszisztéma-értékelési jelentés megállapítja, hogy a világ ökoszisztémáinak megközelítőleg 60 %-a – ideértve az ivóvízkészleteket és a halállományokat – pusztulófélben van vagy azokat nem fenntartható módon használják fel; mivel ennek következtében a világ legszegényebb emberei szenvednek a legtöbbet, a leginkább veszélyeztetett területek pedig a víz, a mezőgazdaság, az emberi egészség, a biodiverzitás és a tengerszint emelkedése,

| Q. | mivel a jövőben gyakrabban várhatók áradások és szárazságok, amelyek éhínséget és a társadalmi-gazdasági jólét széles körű megbomlását okozzák, különösen Afrikában, ahol a tengerszint emelkedése veszélyeztet egyes csendes-óceáni szigeteket, |
| --- | --- |

Q.

mivel a jövőben gyakrabban várhatók áradások és szárazságok, amelyek éhínséget és a társadalmi-gazdasági jólét széles körű megbomlását okozzák, különösen Afrikában, ahol a tengerszint emelkedése veszélyeztet egyes csendes-óceáni szigeteket,

| R. | mivel a 2007. évi negyedik IPCC értékelési jelentés szerint az elkövetkező 50 évben a klimatikus változások akadályozhatják a millenniumi fejlesztési célok megvalósítását, míg 2020-ra néhány afrikai országban a mezőgazdasági hozam várhatóan akár 50 %-kal is csökkenhet, az ivóvízkészletek pedig nem lesznek elegendők néhány kisebb karibi, afrikai és csendes-óceáni szigeten, |
| --- | --- |

R.

mivel a 2007. évi negyedik IPCC értékelési jelentés szerint az elkövetkező 50 évben a klimatikus változások akadályozhatják a millenniumi fejlesztési célok megvalósítását, míg 2020-ra néhány afrikai országban a mezőgazdasági hozam várhatóan akár 50 %-kal is csökkenhet, az ivóvízkészletek pedig nem lesznek elegendők néhány kisebb karibi, afrikai és csendes-óceáni szigeten,

A HIV/AIDS hatása

| S. | mivel a FAO becslése szerint 1985 óta 7 millió mezőgazdasági dolgozó halt meg HIV-fertőzés vagy AIDS miatt, és az elkövetkező két évtizedben várhatóan 16 millióan halnak meg e betegségben Afrika leginkább érintett 25 országában, |
| --- | --- |

S.

mivel a FAO becslése szerint 1985 óta 7 millió mezőgazdasági dolgozó halt meg HIV-fertőzés vagy AIDS miatt, és az elkövetkező két évtizedben várhatóan 16 millióan halnak meg e betegségben Afrika leginkább érintett 25 országában,

| T. | mivel a tíz leginkább érintett afrikai országban a munkaerő 10–26 %-kal történő csökkenését prognosztizálják, ami súlyos fenyegetést jelent a közegészségügyre és Afrika társadalmi-gazdasági fejlődésére, ahol a mezőgazdaság központi szerepet tölt be, |
| --- | --- |

T.

mivel a tíz leginkább érintett afrikai országban a munkaerő 10–26 %-kal történő csökkenését prognosztizálják, ami súlyos fenyegetést jelent a közegészségügyre és Afrika társadalmi-gazdasági fejlődésére, ahol a mezőgazdaság központi szerepet tölt be,

| U. | mivel a HIV/AIDS elsősorban a termelőképes munkaerőt érinti, megfosztva az érintett régiókat az élelmiszertermelőktől és a gazdálkodóktól, több generációnyi időre megtizedelve a mezőgazdaságban dolgozók számát, |
| --- | --- |

U.

mivel a HIV/AIDS elsősorban a termelőképes munkaerőt érinti, megfosztva az érintett régiókat az élelmiszertermelőktől és a gazdálkodóktól, több generációnyi időre megtizedelve a mezőgazdaságban dolgozók számát,

| V. | mivel a kisgazdálkodás és a HIV/AIDS kérdései alapvetően összekapcsolódnak, figyelembe véve azt, hogy a fenntartható kisgazdálkodás nem csak azért fontos, mert ezáltal ki tudják fizetni az anti-retrovirális (ARV) gyógyszereket, hanem kiegyensúlyozott és tápláló étrendet is biztosít, ami szükséges ahhoz, hogy e gyógyszerek hatásukat kifejtsék, |
| --- | --- |

V.

mivel a kisgazdálkodás és a HIV/AIDS kérdései alapvetően összekapcsolódnak, figyelembe véve azt, hogy a fenntartható kisgazdálkodás nem csak azért fontos, mert ezáltal ki tudják fizetni az anti-retrovirális (ARV) gyógyszereket, hanem kiegyensúlyozott és tápláló étrendet is biztosít, ami szükséges ahhoz, hogy e gyógyszerek hatásukat kifejtsék,

| W. | mivel stratégiákat kell kidolgozni a helyzet kezelésére (földhöz, hitelhez és gyógyszerekhez való hozzáférés), valamint új eszközöket a járvánnyal érintett vidéki népesség – különösen a betegség miatt legyengült idősek, nők és felnőttek – sajátos igényeinek kiszolgálására, |
| --- | --- |

W.

mivel stratégiákat kell kidolgozni a helyzet kezelésére (földhöz, hitelhez és gyógyszerekhez való hozzáférés), valamint új eszközöket a járvánnyal érintett vidéki népesség – különösen a betegség miatt legyengült idősek, nők és felnőttek – sajátos igényeinek kiszolgálására,

A mezőgazdaság mint a nemzeti fejlesztési politika és az AKCS-EU együttműködés része

| X. | mivel annak ellenére, hogy az AKCS-országokban a szegények többsége a vidéki területeken él, sem a nemzeti kormányok, sem pedig az uniós fejlesztési politika nem kezeli kiemelten a mezőgazdaság fejlesztését és a vidékfejlesztést, |
| --- | --- |

X.

mivel annak ellenére, hogy az AKCS-országokban a szegények többsége a vidéki területeken él, sem a nemzeti kormányok, sem pedig az uniós fejlesztési politika nem kezeli kiemelten a mezőgazdaság fejlesztését és a vidékfejlesztést,

| Y. | mivel a 78 AKCS-országból mindössze 4-ben jelölték meg a mezőgazdaságot kiemelt ágazatként a 9. EFA-ban, |
| --- | --- |

Y.

mivel a 78 AKCS-országból mindössze 4-ben jelölték meg a mezőgazdaságot kiemelt ágazatként a 9. EFA-ban,

| Z. | mivel a 9. EFA 30,7 %-át utalták ki a strukturális kiigazítási programokra, 21,4 %-át közlekedésre, csak 7 %-át vidékfejlesztésre és 1,1 %-át a mezőgazdasághoz kifejezetten kapcsolódó ágazatoknak, |
| --- | --- |

Z.

mivel a 9. EFA 30,7 %-át utalták ki a strukturális kiigazítási programokra, 21,4 %-át közlekedésre, csak 7 %-át vidékfejlesztésre és 1,1 %-át a mezőgazdasághoz kifejezetten kapcsolódó ágazatoknak,

| AA. | mivel a termelők többsége nő, akiknek nem ismerik el a munkáját és akiknek sajátos igényeire nagyon kis figyelmet fordítanak, |
| --- | --- |

AA.

mivel a termelők többsége nő, akiknek nem ismerik el a munkáját és akiknek sajátos igényeire nagyon kis figyelmet fordítanak,

| AB. | mivel a 10. EFA-ban országonként mindössze két központi ágazat választható, |
| --- | --- |

AB.

mivel a 10. EFA-ban országonként mindössze két központi ágazat választható,

| AC. | mivel a hitelhez jutás rendkívül komoly probléma a kisgazdálkodók számára, ami akadályozza fejlesztéseiket, |
| --- | --- |

AC.

mivel a hitelhez jutás rendkívül komoly probléma a kisgazdálkodók számára, ami akadályozza fejlesztéseiket,

| AD. | mivel a kevésbé kedvező helyzetű területeken élő kisgazdálkodóknak – akiket általában kihagytak a mezőgazdasági támogatásokból – elsőbbséget kellene élvezniük; mivel a támogatás, valamint a távoli és hátrányos helyzetű területeken történő beruházások elve az EU kohéziós politikájának jól meghatározott elve, |
| --- | --- |

AD.

mivel a kevésbé kedvező helyzetű területeken élő kisgazdálkodóknak – akiket általában kihagytak a mezőgazdasági támogatásokból – elsőbbséget kellene élvezniük; mivel a támogatás, valamint a távoli és hátrányos helyzetű területeken történő beruházások elve az EU kohéziós politikájának jól meghatározott elve,

| AE. | mivel az EU-nál folyamatban van a „Segély a kereskedelemért” stratégia kidolgozása, amelynek eredményeként több támogatás juthat el a kisgazdálkodókhoz, |
| --- | --- |

AE.

mivel az EU-nál folyamatban van a „Segély a kereskedelemért” stratégia kidolgozása, amelynek eredményeként több támogatás juthat el a kisgazdálkodókhoz,

| 1. | úgy véli, hogy az AKCS-EU fejlesztési együttműködési politikának az AKCS-országok azon jogának elismerésén kell alapulnia, hogy védelmezhessék mezőgazdaságukat annak érdekében, hogy elfogadható jövedelmet biztosítsanak kisgazdálkodóik számára, növeljék a helyi termelést és garantálják az élelmezésbiztonságot, ugyanakkor lehetővé váljon a nyitás egyes piacok felé, úgymint az Európa esetében is történt; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az AKCS-EU fejlesztési együttműködési politikának az AKCS-országok azon jogának elismerésén kell alapulnia, hogy védelmezhessék mezőgazdaságukat annak érdekében, hogy elfogadható jövedelmet biztosítsanak kisgazdálkodóik számára, növeljék a helyi termelést és garantálják az élelmezésbiztonságot, ugyanakkor lehetővé váljon a nyitás egyes piacok felé, úgymint az Európa esetében is történt;

| 2. | úgy véli, hogy a fejlődő országokban a szegénység és az élelmezési bizonytalanság biztonság elleni küzdelemben a szegénység strukturális okaival kell foglalkozni, és ennek megfelelően olyan intézkedésekre hív fel, amelyek támogatják a földhöz, a vízhez és a biodiverzitási erőforrásokhoz való hozzáférést és előmozdítják a fenntartható mezőgazdasági kisbirtokokra irányuló helyi támogatás politikáját; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a fejlődő országokban a szegénység és az élelmezési bizonytalanság biztonság elleni küzdelemben a szegénység strukturális okaival kell foglalkozni, és ennek megfelelően olyan intézkedésekre hív fel, amelyek támogatják a földhöz, a vízhez és a biodiverzitási erőforrásokhoz való hozzáférést és előmozdítják a fenntartható mezőgazdasági kisbirtokokra irányuló helyi támogatás politikáját;

| 3. | támogatja az afrikai államfők maputói nyilatkozatát (6), amely elismeri a mezőgazdaság központi szerepét a szegénység elleni küzdelemben, valamint a költségvetési támogatás 10 %-os növelését ebben az ágazatban; |
| --- | --- |

3.

támogatja az afrikai államfők maputói nyilatkozatát (6), amely elismeri a mezőgazdaság központi szerepét a szegénység elleni küzdelemben, valamint a költségvetési támogatás 10 %-os növelését ebben az ágazatban;

| 4. | úgy véli, hogy a gazdálkodói szervezetekre fontos szereplőként kell tekinteni a vidéki és a mezőgazdasági ágazatokat érintő kezdeményezésekben, és be kell őket vonni az EK-val rendszeresen tanácskozó nem kormányzati csoportba; különösen úgy véli, hogy szükség van a háztáji kisgazdálkodók megfelelő érdekképviseletére; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a gazdálkodói szervezetekre fontos szereplőként kell tekinteni a vidéki és a mezőgazdasági ágazatokat érintő kezdeményezésekben, és be kell őket vonni az EK-val rendszeresen tanácskozó nem kormányzati csoportba; különösen úgy véli, hogy szükség van a háztáji kisgazdálkodók megfelelő érdekképviseletére;

Az EFA-finanszírozás átirányítása

| 5. | arra kéri az uniós és az AKCS-országokat, hogy adjanak új irányt politikájuknak azáltal, hogy a mezőgazdaságot az EFA-programozás központjába helyezik, annak figyelembe vétele céljából, hogy az AKCS-országokban a szegények többsége a vidéki területeken él; |
| --- | --- |

5.

arra kéri az uniós és az AKCS-országokat, hogy adjanak új irányt politikájuknak azáltal, hogy a mezőgazdaságot az EFA-programozás központjába helyezik, annak figyelembe vétele céljából, hogy az AKCS-országokban a szegények többsége a vidéki területeken él;

| 6. | felhívja az EU-t, hogy támogassa a szegény országokban a termelés strukturális átalakítását, azaz a kivitelre épülő gazdaság helyett a régiók közötti, fenntartható fejlődési stratégia kialakítását, figyelembe véve a népesség valós igényeit és törekedve az ipari országoktól való függőség csökkentésére, valamint a hazai és regionális piacok kiépítésére; |
| --- | --- |

6.

felhívja az EU-t, hogy támogassa a szegény országokban a termelés strukturális átalakítását, azaz a kivitelre épülő gazdaság helyett a régiók közötti, fenntartható fejlődési stratégia kialakítását, figyelembe véve a népesség valós igényeit és törekedve az ipari országoktól való függőség csökkentésére, valamint a hazai és regionális piacok kiépítésére;

| 7. | hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy elégséges eszközöket bocsássanak rendelkezésre annak érdekében, hogy elősegítsék a szabályoknak való megfelelést például a címkézési, a csomagolási és a közegészségügyi követelmények tekintetében a kisgazdálkodóktól származó, valamint a regionális és az európai uniós piacokra exportált termékek esetében, illetve megfelelő képzést biztosítsanak a gazdálkodók számára; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy elégséges eszközöket bocsássanak rendelkezésre annak érdekében, hogy elősegítsék a szabályoknak való megfelelést például a címkézési, a csomagolási és a közegészségügyi követelmények tekintetében a kisgazdálkodóktól származó, valamint a regionális és az európai uniós piacokra exportált termékek esetében, illetve megfelelő képzést biztosítsanak a gazdálkodók számára;

| 8. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elégséges eszközöket bocsássanak a kisgazdálkodók – különösen a nők – rendelkezésére a helyi termelési folyamatok javításába való befektetés céljából; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elégséges eszközöket bocsássanak a kisgazdálkodók – különösen a nők – rendelkezésére a helyi termelési folyamatok javításába való befektetés céljából;

| 9. | javasolja, hogy több eszközt bocsássanak rendelkezésre a vidéki közösségeket kiszolgáló szervezetek és a termelők számára azáltal, hogy EFA-finanszírozást nyújtanak az AKCS-EU közötti Cotonou-i Megállapodás értelmében; |
| --- | --- |

9.

javasolja, hogy több eszközt bocsássanak rendelkezésre a vidéki közösségeket kiszolgáló szervezetek és a termelők számára azáltal, hogy EFA-finanszírozást nyújtanak az AKCS-EU közötti Cotonou-i Megállapodás értelmében;

| 10. | EFA-segítségnyújtásra hív fel lehetőség szerint a biogazdálkodásra való átállás segítésére, illetve adott esetben a tisztességes kereskedelemnek (fair trade) megfelelő gazdálkodás előmozdítására, hogy támogassák a hosszú távú fenntartható termelést és növeljék a gazdálkodók jövedelmét a megtermelt termény kilogrammban mért tömege szerint; |
| --- | --- |

10.

EFA-segítségnyújtásra hív fel lehetőség szerint a biogazdálkodásra való átállás segítésére, illetve adott esetben a tisztességes kereskedelemnek (fair trade) megfelelő gazdálkodás előmozdítására, hogy támogassák a hosszú távú fenntartható termelést és növeljék a gazdálkodók jövedelmét a megtermelt termény kilogrammban mért tömege szerint;

| 11. | EFA-segítségnyújtásra hív fel annak érdekében, hogy lehetővé váljon a tengervíz sótalanítására és a vízminőség javítására szolgáló korszerű technológiák alkalmazása a szűkös vízkészletekkel rendelkező területeken; |
| --- | --- |

11.

EFA-segítségnyújtásra hív fel annak érdekében, hogy lehetővé váljon a tengervíz sótalanítására és a vízminőség javítására szolgáló korszerű technológiák alkalmazása a szűkös vízkészletekkel rendelkező területeken;

| 12. | EFA-segítségnyújtásra hív fel a tőkeintenzív növényvédő szerek és műtrágyák használatának csökkentésére a helyi igényekhez igazított, fenntarthatóbb alternatív tápanyagforrások és növényvédő szerek javára; |
| --- | --- |

12.

EFA-segítségnyújtásra hív fel a tőkeintenzív növényvédő szerek és műtrágyák használatának csökkentésére a helyi igényekhez igazított, fenntarthatóbb alternatív tápanyagforrások és növényvédő szerek javára;

| 13. | felhív a háztáji kisgazdálkodók igényeinek előtérbe helyezésére az AKCS és az EU fejlesztési stratégiákban, mivel az AKCS-gazdálkodók nagy része ilyen gazdálkodást folytat, és mivel ezáltal különösen kiszolgáltatottak; |
| --- | --- |

13.

felhív a háztáji kisgazdálkodók igényeinek előtérbe helyezésére az AKCS és az EU fejlesztési stratégiákban, mivel az AKCS-gazdálkodók nagy része ilyen gazdálkodást folytat, és mivel ezáltal különösen kiszolgáltatottak;

Tisztességtelen kereskedelmi feltételek

| 14. | úgy véli, hogy a nem egyenlő partnerek közötti szabadkereskedelmi megállapodások némelyike súlyosbította a szegénységet, és hátrányosan befolyásolja az élelmezésbiztonságot, továbbá rontják egyes nettó élelmiszer-importáló AKCS-államok helyzetét; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak ezzel a problémával, ugyanakkor mérlegeljék az ODA arányos megnöveléséből származó erőforrások rendelkezésre bocsátását a kereskedelemhez kapcsolódó kiigazítási követelmények tekintetében; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a nem egyenlő partnerek közötti szabadkereskedelmi megállapodások némelyike súlyosbította a szegénységet, és hátrányosan befolyásolja az élelmezésbiztonságot, továbbá rontják egyes nettó élelmiszer-importáló AKCS-államok helyzetét; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak ezzel a problémával, ugyanakkor mérlegeljék az ODA arányos megnöveléséből származó erőforrások rendelkezésre bocsátását a kereskedelemhez kapcsolódó kiigazítási követelmények tekintetében;

| 15. | megjegyzi, hogy a behozatali vámok radikális csökkentését tartalmazó, az adományozók által tervezett szabadkereskedelmi politikai csomag következtében számos afrikai országban nőtt az élelmiszer-behozatal: Burkina Fasóban a rizsbehozatal az 1996-os 99 000 tonnáról 2000-re 137 808 tonnára nőtt, míg a helyi hántolatlan rizstermelés az 1997-es 111 700 tonnáról 2001-re 66 300 tonnára csökkent, Kamerunban pedig a rizsbehozatal ma a népesség igényeinek 87 %-át elégíti ki a helyi termelők kárára; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a behozatali vámok radikális csökkentését tartalmazó, az adományozók által tervezett szabadkereskedelmi politikai csomag következtében számos afrikai országban nőtt az élelmiszer-behozatal: Burkina Fasóban a rizsbehozatal az 1996-os 99 000 tonnáról 2000-re 137 808 tonnára nőtt, míg a helyi hántolatlan rizstermelés az 1997-es 111 700 tonnáról 2001-re 66 300 tonnára csökkent, Kamerunban pedig a rizsbehozatal ma a népesség igényeinek 87 %-át elégíti ki a helyi termelők kárára;

Gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-k) és az AKCS-országok által vezetett regionális integráció

| 16. | felhívja az AKCS-országokat, hogy mielőtt az EU-val és/vagy más országokkal szabadkereskedelmi megállapodásokat vennének fontolóra, valósítsanak meg egy szilárd, működő, fenntartható és kiegészítő jellegű regionális integrációt, és úgy véli, hogy az AKCS-országok által vezetett regionális integrációnak a fejlesztésorientált gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-k) megkötése előfeltételének kell lennie; |
| --- | --- |

16.

felhívja az AKCS-országokat, hogy mielőtt az EU-val és/vagy más országokkal szabadkereskedelmi megállapodásokat vennének fontolóra, valósítsanak meg egy szilárd, működő, fenntartható és kiegészítő jellegű regionális integrációt, és úgy véli, hogy az AKCS-országok által vezetett regionális integrációnak a fejlesztésorientált gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-k) megkötése előfeltételének kell lennie;

| 17. | meglepődve állapítja meg, hogy az GPM-tárgyalások lefolytatásának regionális keretei nem minden esetben felelnek meg a meglévő regionális struktúráknak, amelyek keretein belül az AKCS-országok jelenleg működnek; |
| --- | --- |

17.

meglepődve állapítja meg, hogy az GPM-tárgyalások lefolytatásának regionális keretei nem minden esetben felelnek meg a meglévő regionális struktúráknak, amelyek keretein belül az AKCS-országok jelenleg működnek;

| 18. | felhívja a folyamatban lévő GPM-tárgyalásokban részt vevő feleket annak biztosítására, hogy fenntartják és betartják a meglévő kereskedelmi megállapodásokban megállapított garanciákat alátámasztó előnyök védelmezésnek kötelezettségét, hogy így egyik AKCS-ország se kerüljön hátrányos helyzetbe a jövőbeni GPM-kban; |
| --- | --- |

18.

felhívja a folyamatban lévő GPM-tárgyalásokban részt vevő feleket annak biztosítására, hogy fenntartják és betartják a meglévő kereskedelmi megállapodásokban megállapított garanciákat alátámasztó előnyök védelmezésnek kötelezettségét, hogy így egyik AKCS-ország se kerüljön hátrányos helyzetbe a jövőbeni GPM-kban;

| 19. | úgy véli, hogy a jelenlegi GPM szabadkereskedelmi tárgyalások komoly fenyegetést jelenthetnek az AKCS-országok helyi termelése számára, amennyiben azok a termelékenység, az alkalmazott politikák és az EU-támogatások tekintetében nagyban eltérő két mezőgazdasági rendszer közötti versenyhez vezetnek, és sürgeti az EU-t, hogy vegye figyelembe a helyi kormányzatok nézeteit; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a jelenlegi GPM szabadkereskedelmi tárgyalások komoly fenyegetést jelenthetnek az AKCS-országok helyi termelése számára, amennyiben azok a termelékenység, az alkalmazott politikák és az EU-támogatások tekintetében nagyban eltérő két mezőgazdasági rendszer közötti versenyhez vezetnek, és sürgeti az EU-t, hogy vegye figyelembe a helyi kormányzatok nézeteit;

| 20. | rámutat, hogy az észak és dél közötti tisztességes kereskedelem magában foglalja azt, hogy méltányos árat fizetnek a fejlődő országok erőforrásaiért és mezőgazdasági termékeiért, azaz olyan árat, amely tükrözi a belső és a külső költségeket, ugyanakkor figyelembe veszi a munkakörülményekre, a munkaerőnek kifizetett bérekre és a környezetvédelemre vonatkozó minimumkövetelményeket; sürgeti az EU-t és az AKCS-országokat, hogy fokozzák a tisztességes kereskedelemre irányuló erőfeszítéseiket, a Cotonou-i Megállapodás 23. cikkének g) pontjában meghatározott kötelezettségvállalással összhangban; |
| --- | --- |

20.

rámutat, hogy az észak és dél közötti tisztességes kereskedelem magában foglalja azt, hogy méltányos árat fizetnek a fejlődő országok erőforrásaiért és mezőgazdasági termékeiért, azaz olyan árat, amely tükrözi a belső és a külső költségeket, ugyanakkor figyelembe veszi a munkakörülményekre, a munkaerőnek kifizetett bérekre és a környezetvédelemre vonatkozó minimumkövetelményeket; sürgeti az EU-t és az AKCS-országokat, hogy fokozzák a tisztességes kereskedelemre irányuló erőfeszítéseiket, a Cotonou-i Megállapodás 23. cikkének g) pontjában meghatározott kötelezettségvállalással összhangban;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az AKCS-országokban támogatni kell az állami és a regionális fejlesztési folyamatokat; felhív a mezőgazdasági termeléssel és a forgalmazással kapcsolatos helyi struktúrák és regionális hálózatok megerősítésére; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az AKCS-országokban támogatni kell az állami és a regionális fejlesztési folyamatokat; felhív a mezőgazdasági termeléssel és a forgalmazással kapcsolatos helyi struktúrák és regionális hálózatok megerősítésére;

| 22. | erőteljesen sürgeti a pénzügyi szempontból rossz helyzetben lévő termelők számára általánosan elérhető finanszírozási források kidolgozást és felhasználását; hangsúlyozza a kis- és közepes hitelprogramok jelentőségét a vidékfejlesztés előmozdítása, valamint a helyi termelők és szövetkezetek, illetve vállalkozások – különösen nők általi – létrehozásának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

22.

erőteljesen sürgeti a pénzügyi szempontból rossz helyzetben lévő termelők számára általánosan elérhető finanszírozási források kidolgozást és felhasználását; hangsúlyozza a kis- és közepes hitelprogramok jelentőségét a vidékfejlesztés előmozdítása, valamint a helyi termelők és szövetkezetek, illetve vállalkozások – különösen nők általi – létrehozásának előmozdítása érdekében;

Éghajlatváltozás

| 23. | rámutat az éghajlatváltozás által a sebezhető országokra gyakorolt pusztító hatásra, arra, hogy Afrikában az 1980-as évek közepétől megháromszorozódott az élelmiszerhiány által okozott válsághelyzetek mértéke, és 2006-ban egyedül több mint 25 millió afrikainak kellett élelmiszerhiány miatt kialakult válsághelyzettel szembenéznie; |
| --- | --- |

23.

rámutat az éghajlatváltozás által a sebezhető országokra gyakorolt pusztító hatásra, arra, hogy Afrikában az 1980-as évek közepétől megháromszorozódott az élelmiszerhiány által okozott válsághelyzetek mértéke, és 2006-ban egyedül több mint 25 millió afrikainak kellett élelmiszerhiány miatt kialakult válsághelyzettel szembenéznie;

| 24. | megjegyzi, hogy az Egészségügyi Világszervezet (WHO) egy 2005-ös tanulmánya közvetlen kapcsolatot állapít meg a globális éghajlatváltozás, illetve a malária, a hiányos táplálkozás és a hasmenéses állapot megjelenésének megnövekedett gyakorisága között, és azt jósolja, hogy a betegségek és az embereket érintő egyéb kockázatok gyorsabban fognak növekedni Afrikában, mivel a kontinens országai nem kellőképpen felszereltek e problémák kezeléséhez; |
| --- | --- |

24.

megjegyzi, hogy az Egészségügyi Világszervezet (WHO) egy 2005-ös tanulmánya közvetlen kapcsolatot állapít meg a globális éghajlatváltozás, illetve a malária, a hiányos táplálkozás és a hasmenéses állapot megjelenésének megnövekedett gyakorisága között, és azt jósolja, hogy a betegségek és az embereket érintő egyéb kockázatok gyorsabban fognak növekedni Afrikában, mivel a kontinens országai nem kellőképpen felszereltek e problémák kezeléséhez;

| 25. | felhívja az AKCS- és az EU-országokat, hogy az éghajlatváltozás kapjon központi helyet stratégiai fejlesztési politikájukban, és foglalkozzanak a globális felmelegedés által az élelmiszertermelésre gyakorolt fenyegetéssel, amely egy ENSZ-jelentés előrejelzése szerint 2080-ra 5 %-kal csökken, míg Afrika természetes élőhelyeinek 25–40 %-át is elveszítheti, és part menti infrastruktúráinak 30 %-a elpusztulhat; |
| --- | --- |

25.

felhívja az AKCS- és az EU-országokat, hogy az éghajlatváltozás kapjon központi helyet stratégiai fejlesztési politikájukban, és foglalkozzanak a globális felmelegedés által az élelmiszertermelésre gyakorolt fenyegetéssel, amely egy ENSZ-jelentés előrejelzése szerint 2080-ra 5 %-kal csökken, míg Afrika természetes élőhelyeinek 25–40 %-át is elveszítheti, és part menti infrastruktúráinak 30 %-a elpusztulhat;

| 26. | felhívja az EU-t, hogy valósítsa meg arra irányuló célját, hogy legfeljebb 2 fokos hőmérsékletemelkedés történjen, amelyhez a szükséges beruházási költségeket az iparosodott országoknak kell állni; |
| --- | --- |

26.

felhívja az EU-t, hogy valósítsa meg arra irányuló célját, hogy legfeljebb 2 fokos hőmérsékletemelkedés történjen, amelyhez a szükséges beruházási költségeket az iparosodott országoknak kell állni;

| 27. | felszólít arra, hogy végezzenek környezeti hatásvizsgálatot a kereskedelem liberalizációját célzó megállapodások tekintetében, hogy azonosítsák azok ökológiai költségeit, valamint az élelmezésbiztonságra, az energiaforrásokra és a globális felmelegedésre gyakorolt hatásaikat; |
| --- | --- |

27.

felszólít arra, hogy végezzenek környezeti hatásvizsgálatot a kereskedelem liberalizációját célzó megállapodások tekintetében, hogy azonosítsák azok ökológiai költségeit, valamint az élelmezésbiztonságra, az energiaforrásokra és a globális felmelegedésre gyakorolt hatásaikat;

A HIV/AIDS elleni küzdelem

| 28. | komoly aggodalmát fejezi ki a HIV/AIDS által az AKCS-országok fenntartható fejlődésre lehetségesen gyakorolt káros hatás miatt, különös tekintettel a háztáji és a kereskedelmi célú gazdálkodást érő hatásokra, mivel csökkenőben van a vidéki munkaerő száma, meghalnak a mezőgazdasági ismeretekkel rendelkezők és a képzett dolgozók, aminek következtében csökken a termelékenység, kevesebb a foglalkoztatási lehetőség és romlik az élelmezésbiztonság; |
| --- | --- |

28.

komoly aggodalmát fejezi ki a HIV/AIDS által az AKCS-országok fenntartható fejlődésre lehetségesen gyakorolt káros hatás miatt, különös tekintettel a háztáji és a kereskedelmi célú gazdálkodást érő hatásokra, mivel csökkenőben van a vidéki munkaerő száma, meghalnak a mezőgazdasági ismeretekkel rendelkezők és a képzett dolgozók, aminek következtében csökken a termelékenység, kevesebb a foglalkoztatási lehetőség és romlik az élelmezésbiztonság;

| 29. | úgy véli, hogy a HIV/AIDS elleni küzdelemnek az AKCS-kormányok és az EU fejlesztési politikáiban központi helyet kell kapnia, hogy megoldást találjanak a HIV-nek/AIDS-nek az élelmezésbiztonságra és a társadalmi-gazdasági fejlődésre gyakorolt pusztító következményeire, és a HIV/AIDS elleni küzdelmet célzó intézkedéseknek ennek megfelelően kapcsolódniuk kell a mezőgazdasági és a vidékfejlesztési programokhoz; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a HIV/AIDS elleni küzdelemnek az AKCS-kormányok és az EU fejlesztési politikáiban központi helyet kell kapnia, hogy megoldást találjanak a HIV-nek/AIDS-nek az élelmezésbiztonságra és a társadalmi-gazdasági fejlődésre gyakorolt pusztító következményeire, és a HIV/AIDS elleni küzdelmet célzó intézkedéseknek ennek megfelelően kapcsolódniuk kell a mezőgazdasági és a vidékfejlesztési programokhoz;

| 30. | úgy véli, hogy a HIV/AIDS és más, gyógyítható betegségek elleni gyógyszerek magas ára komoly veszélyt jelent a mezőgazdasági termelésre és a vidéki ágazat fejlődésére nézve az AKCS-országokban; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a HIV/AIDS és más, gyógyítható betegségek elleni gyógyszerek magas ára komoly veszélyt jelent a mezőgazdasági termelésre és a vidéki ágazat fejlődésére nézve az AKCS-országokban;

A mezőgazdaság támogatása és hitet adni az embereknek a jövővel kapcsolatban

| 31. | hangsúlyozza, hogy nem elegendők a szegénység csökkentéséhez azok a strukturális kiigazítási politikák, amelyeket az 1980-as évek óta a nemzetközi pénzügyi intézmények folytatnak és az Európai Unió támogat, amelyek kizárólag a gazdaságban monetáris intézkedésekkel biztosított defláción, piacgazdasági elvek alkalmazásán és kisebb mértékű állami részvételen alapulnak; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy nem elegendők a szegénység csökkentéséhez azok a strukturális kiigazítási politikák, amelyeket az 1980-as évek óta a nemzetközi pénzügyi intézmények folytatnak és az Európai Unió támogat, amelyek kizárólag a gazdaságban monetáris intézkedésekkel biztosított defláción, piacgazdasági elvek alkalmazásán és kisebb mértékű állami részvételen alapulnak;

| 32. | felhív minden európai uniós exporttámogatás megszüntetésére, mivel azok súlyosan aláássák a helyi élelmiszertermelést; |
| --- | --- |

32.

felhív minden európai uniós exporttámogatás megszüntetésére, mivel azok súlyosan aláássák a helyi élelmiszertermelést;

| 33. | ebben az összefüggésben üdvözli az EU által a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2005-ös Hong Kong-i konferenciáján hozott határozatot, amelynek értelmében 2013-ra megszüntetik a mezőgazdasági exporttámogatásokat, és sürgeti, hogy hozzák előre a határozatok végrehajtását; |
| --- | --- |

33.

ebben az összefüggésben üdvözli az EU által a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2005-ös Hong Kong-i konferenciáján hozott határozatot, amelynek értelmében 2013-ra megszüntetik a mezőgazdasági exporttámogatásokat, és sürgeti, hogy hozzák előre a határozatok végrehajtását;

| 34. | felhív arra, hogy az EU tagállamai és az Európai Bizottság vállaljon kötelezettséget a tömeges migráció strukturális okainak megoldására, jelenleg folytatott politikáik megváltoztatásával, ideértve az EU-s termékeknek a harmadik világ piacain történő tömeges értékesítését, hogy lehetővé váljon az afrikai országok számára gazdaságuk védelme és felépítése, népességük számára tisztességes jövedelem biztosítása, ezáltal jobb kilátásokat biztosítva a jövőre nézve; |
| --- | --- |

34.

felhív arra, hogy az EU tagállamai és az Európai Bizottság vállaljon kötelezettséget a tömeges migráció strukturális okainak megoldására, jelenleg folytatott politikáik megváltoztatásával, ideértve az EU-s termékeknek a harmadik világ piacain történő tömeges értékesítését, hogy lehetővé váljon az afrikai országok számára gazdaságuk védelme és felépítése, népességük számára tisztességes jövedelem biztosítása, ezáltal jobb kilátásokat biztosítva a jövőre nézve;

| 35. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezen állásfoglalást az AKCS-EU Tanácsnak és az Európai Bizottságnak. |
| --- | --- |

35.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezen állásfoglalást az AKCS-EU Tanácsnak és az Európai Bizottságnak.

---

(1)  Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés fogadta el 2007. június 28-án a németországi Wiesbadenben.

(2)  Jean Ziegler, különleges ENSZ-előadó jelentése az ENSZ emberi jogi bizottsága számára az élelemhez való jogról (E/CN.4/2002/58).

(3)  Az 1996. november 13. és 17. között, az olaszországi Rómában megrendezett világélelmezési csúcstalálkozón elfogadott nyilatkozat a világ élelmiszerbiztonságáról.

(4)  Az ENSZ közgyűlése által 2000. szeptember 18-án elfogadott 55/2 sz határozat – „ENSZ Millenniumi Nyilatkozat”.

(5)  A gazdasági partnerségi megállapodások (GPM félidős értékelése, a gazdálkodói szervezetek regionális hálózatának független hozzájárulása, 2006. december 10.

(6)  Maputói nyilatkozat – „Együtt alakítjuk a jövőnket”, az AKCS-országok állam- és kormányfőinek 4. csúcstalálkozója, Maputo (Mozambik), 2004. június 23–24. (AKCS/28/010/04 végleges).

ÁLLÁSFOGLALÁS
   (1)

a képzett munkaerő migrációjáról és annak a nemzeti fejlődésre gyakorolt határáról

Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | amely 2007. június 25. és 28. között ült össze a németországi Wiesbadenben, |
| --- | --- |

—

amely 2007. június 25. és 28. között ült össze a németországi Wiesbadenben,

| — | tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 177., 178., 179., 180., 181. és 181a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 177., 178., 179., 180., 181. és 181a. cikkére,

| — | tekintettel a 2005. június 25-én Luxembourgban módosított (2), egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és annak tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonou-ban (Benin) aláírt partnerségi megállapodásra (a Cotonou-i Megállapodás) (3), és különösen annak a migrációról szóló 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. június 25-én Luxembourgban módosított (2), egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és annak tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonou-ban (Benin) aláírt partnerségi megállapodásra (a Cotonou-i Megállapodás) (3), és különösen annak a migrációról szóló 13. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A migráció és a fejlődés kapcsolata: az EU és a fejlődő országok közötti partnerségre vonatkozó egyértelmű iránymutatások” című közleményére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A migráció és a fejlődés kapcsolata: az EU és a fejlődő országok közötti partnerségre vonatkozó egyértelmű iránymutatások” című közleményére (4),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Az egészség terén mutatkozó emberi erőforrás-hiányra vonatkozó európai uniós cselekvési stratégiáról a fejlődő országokban” című közleményére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Az egészség terén mutatkozó emberi erőforrás-hiányra vonatkozó európai uniós cselekvési stratégiáról a fejlődő országokban” című közleményére (5),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett, „Hozzájárulás az Európai Unió az ENSZ nemzetközi migrációról és fejlődésről folytatott magas szintű párbeszédével kapcsolatos álláspontjához” című közleményére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett, „Hozzájárulás az Európai Unió az ENSZ nemzetközi migrációról és fejlődésről folytatott magas szintű párbeszédével kapcsolatos álláspontjához” című közleményére (6),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „A migrációval kapcsolatos általános megközelítés egy év távlatában: helyzetértékelés az átfogó európai migrációs politikáról” című közleményére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „A migrációval kapcsolatos általános megközelítés egy év távlatában: helyzetértékelés az átfogó európai migrációs politikáról” című közleményére (7),

| — | tekintettel az Európai Bizottság legális migrációra vonatkozó politikai tervére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság legális migrációra vonatkozó politikai tervére (8),

| — | tekintettel az Afrikai Unió állam- és kormányfőinek 2006. január 23–24-én, Khartoumban tartott csúcstalálkozójára, ahol megerősítették a migráció szintjével és a migráció által a fejlődésre gyakorolt hatással kapcsolatos tényeket; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió állam- és kormányfőinek 2006. január 23–24-én, Khartoumban tartott csúcstalálkozójára, ahol megerősítették a migráció szintjével és a migráció által a fejlődésre gyakorolt hatással kapcsolatos tényeket;

| — | tekintettel az EU-ból, Latin-Amerikából és a karibi térségből érkezett szakértők részvételével 2006 márciusában tartott találkozó plenáris ülésén elfogadott, a migrációról szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ból, Latin-Amerikából és a karibi térségből érkezett szakértők részvételével 2006 márciusában tartott találkozó plenáris ülésén elfogadott, a migrációról szóló jelentésre,

| — | tekintettel a menekültügyért, a migrációért és a mobilitásért felelős AKCS-miniszterek első találkozóján, 2006. április 13-án Brüsszelben elfogadott, a menedékjogról, a migrációról és a mobilitás kérdéséről szóló brüsszeli nyilatkozatra és cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültügyért, a migrációért és a mobilitásért felelős AKCS-miniszterek első találkozóján, 2006. április 13-án Brüsszelben elfogadott, a menedékjogról, a migrációról és a mobilitás kérdéséről szóló brüsszeli nyilatkozatra és cselekvési tervre,

| — | tekintettel a migrációról és a fejlődésről szóló közös afrikai-uniós nyilatkozatra, amelyet a 2006. november 22–23-án, Tripoliban megrendezett EU-Afrika miniszteri konferencián fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a migrációról és a fejlődésről szóló közös afrikai-uniós nyilatkozatra, amelyet a 2006. november 22–23-án, Tripoliban megrendezett EU-Afrika miniszteri konferencián fogadtak el,

| — | tekintettel a 2006. július 10–11-én Rabatban rendezett, a migrációról és fejlődésről szóló EU-Afrika miniszteri konferencia eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. július 10–11-én Rabatban rendezett, a migrációról és fejlődésről szóló EU-Afrika miniszteri konferencia eredményeire,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a nemzetközi migrációról és a fejlődésről szóló határozatára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a nemzetközi migrációról és a fejlődésről szóló határozatára (9),

| — | tekintettel a 2005. decemberi, a 2006. márciusi és a 2006. decemberi Európai Tanács következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. decemberi, a 2006. márciusi és a 2006. decemberi Európai Tanács következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ-közgyűlés 2006. szeptember 14–15-én New Yorkban rendezett, a migrációról és fejlődésről folytatott magas szintű párbeszédének eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-közgyűlés 2006. szeptember 14–15-én New Yorkban rendezett, a migrációról és fejlődésről folytatott magas szintű párbeszédének eredményeire,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának a „Nemzetközi migráció és fejlődés” című jelentésére (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának a „Nemzetközi migráció és fejlődés” című jelentésére (10),

| — | tekintettel a Nemzetközi Migrációs Világbizottság 2005. októberi, „Migráció egy összekapcsolt világban: új cselekvési irányok” című jelentésére (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Migrációs Világbizottság 2005. októberi, „Migráció egy összekapcsolt világban: új cselekvési irányok” című jelentésére (11),

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) 2006. júniusi, „A migráció hatása a küldő országokra: ismereteink” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) 2006. júniusi, „A migráció hatása a küldő országokra: ismereteink” című jelentésére,

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet 2002. évi, „A magasan képzett személyek nemzetközi mobilitása” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet 2002. évi, „A magasan képzett személyek nemzetközi mobilitása” című jelentésére,

| — | tekintettel a Világbank „Globális gazdasági kilátások 2006: a nemzetközi hazautalások és a migráció gazdasági következményei” című jelentésére (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világbank „Globális gazdasági kilátások 2006: a nemzetközi hazautalások és a migráció gazdasági következményei” című jelentésére (12),

| — | tekintettel az ENSZ Fejlesztési Programjának (UNDP) „Emberi fejlődés 2001” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Fejlesztési Programjának (UNDP) „Emberi fejlődés 2001” című jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Parlament 2006. július 6-i, a fejlődésről és a migrációról szóló állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2006. július 6-i, a fejlődésről és a migrációról szóló állásfoglalására (13),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Szociális és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (AKCS-EU 100.012/07/fin.), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociális és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (AKCS-EU 100.012/07/fin.),

| A. | mivel az egyének külföldre költözésének joga az elidegeníthetetlen emberi jogok közé tartozik, |
| --- | --- |

A.

mivel az egyének külföldre költözésének joga az elidegeníthetetlen emberi jogok közé tartozik,

| B. | mivel a nemzetközi migráció a nemzetközi napirend elsődleges kérdésévé vált, amellyel a politikai döntéshozók napjainkban globális, európai és euro-afrikai szinten, valamint az európai és az AKCS-nemzetállamok szintjén egyaránt foglalkoznak, és mivel egyre szélesebb körben felismerik, hogy világszinten a migráció és a fejlődés szorosan kapcsolódnak egymáshoz és hatást gyakorolnak egymásra, |
| --- | --- |

B.

mivel a nemzetközi migráció a nemzetközi napirend elsődleges kérdésévé vált, amellyel a politikai döntéshozók napjainkban globális, európai és euro-afrikai szinten, valamint az európai és az AKCS-nemzetállamok szintjén egyaránt foglalkoznak, és mivel egyre szélesebb körben felismerik, hogy világszinten a migráció és a fejlődés szorosan kapcsolódnak egymáshoz és hatást gyakorolnak egymásra,

| C. | mivel politikai körökben egyre nagyobb az egyetértés azzal kapcsolatban, hogy a migráció kezelésének javítása nagyon fontos előnyökkel járna, talán fontosabbakkal, mint a világkereskedelem akadályainak lebontása, |
| --- | --- |

C.

mivel politikai körökben egyre nagyobb az egyetértés azzal kapcsolatban, hogy a migráció kezelésének javítása nagyon fontos előnyökkel járna, talán fontosabbakkal, mint a világkereskedelem akadályainak lebontása,

| D. | mivel Európa közösségi és tagállami szinten sem fogadott még el olyan integrált migrációs politikát, és a migrációval, a fejlesztéssel, a kereskedelemmel és a biztonságpolitikával más-más, nem összehangoltan működő közigazgatási egységek foglakoznak, |
| --- | --- |

D.

mivel Európa közösségi és tagállami szinten sem fogadott még el olyan integrált migrációs politikát, és a migrációval, a fejlesztéssel, a kereskedelemmel és a biztonságpolitikával más-más, nem összehangoltan működő közigazgatási egységek foglakoznak,

| E. | mivel nincs nemzetközi egyetértés a (magasan) képzett személyek migrációjának a származási országukra gyakorolt tényleges hatásával kapcsolatban, és az agyelszívásról szóló vitát továbbra is jelentős mértékű zűrzavar és frusztráció jellemzi, különösen a megbízható statisztikai adatok, valamint az agyelszívás-jelenség kezelésére vonatkozó lehetséges politikai ajánlásokról szóló hatáselemző tanulmányok hiánya miatt, |
| --- | --- |

E.

mivel nincs nemzetközi egyetértés a (magasan) képzett személyek migrációjának a származási országukra gyakorolt tényleges hatásával kapcsolatban, és az agyelszívásról szóló vitát továbbra is jelentős mértékű zűrzavar és frusztráció jellemzi, különösen a megbízható statisztikai adatok, valamint az agyelszívás-jelenség kezelésére vonatkozó lehetséges politikai ajánlásokról szóló hatáselemző tanulmányok hiánya miatt,

| F. | mivel az agyelszívás kérdését nem kezelik megfelelőképpen az EU-AKCS párbeszéd keretei között, |
| --- | --- |

F.

mivel az agyelszívás kérdését nem kezelik megfelelőképpen az EU-AKCS párbeszéd keretei között,

| G. | mivel az AKCS-országok többségében a felsőoktatásban részesült felnőtt lakosság több mint 10 %-a emigrált az Európai Unióba, Észak-Amerikába és más fejlett országokban, a képzett munkaerő elvándorlása pedig legsúlyosabb mértékben a szubszaharai Afrikát érinti, ahol a felsőoktatásban részesült személyek közül a jelenleg az OECD-országokban élők aránya csaknem az egész régióban meghaladja a 20 %-ot (14), és az egyes kisebb országokban ez az arány eléri a drámai 80 %-ot (15), |
| --- | --- |

G.

mivel az AKCS-országok többségében a felsőoktatásban részesült felnőtt lakosság több mint 10 %-a emigrált az Európai Unióba, Észak-Amerikába és más fejlett országokban, a képzett munkaerő elvándorlása pedig legsúlyosabb mértékben a szubszaharai Afrikát érinti, ahol a felsőoktatásban részesült személyek közül a jelenleg az OECD-országokban élők aránya csaknem az egész régióban meghaladja a 20 %-ot (14), és az egyes kisebb országokban ez az arány eléri a drámai 80 %-ot (15),

| H. | mivel, noha a migráció fő kiindulópontjai Ázsiában és Latin-Amerikában találhatók, Európa magasan képzett bevándorlói leginkább Afrikából érkeznek (a nem OECD-országban született, de az EU-ban élő magasan képzett személyek 13,5 %-a) (16), |
| --- | --- |

H.

mivel, noha a migráció fő kiindulópontjai Ázsiában és Latin-Amerikában találhatók, Európa magasan képzett bevándorlói leginkább Afrikából érkeznek (a nem OECD-országban született, de az EU-ban élő magasan képzett személyek 13,5 %-a) (16),

| I. | mivel az egyes afrikai országokból kiinduló migrációra vonatkozó statisztikai adatok gyakran hiányosan és idejétmúltak, ez megfosztja a döntéshozókat egy, a döntések meghozatalához szükséges fontos eszköztől, |
| --- | --- |

I.

mivel az egyes afrikai országokból kiinduló migrációra vonatkozó statisztikai adatok gyakran hiányosan és idejétmúltak, ez megfosztja a döntéshozókat egy, a döntések meghozatalához szükséges fontos eszköztől,

| J. | mivel az ENSZ fejlesztési programja megállapítja, hogy az agyelszívás több milliárd dolláros veszteséget jelent a fejlődő országok számára (17), figyelembe véve a tudás jelentőségét, amely a globalizált világban a növekedés meghatározó tényezője, |
| --- | --- |

J.

mivel az ENSZ fejlesztési programja megállapítja, hogy az agyelszívás több milliárd dolláros veszteséget jelent a fejlődő országok számára (17), figyelembe véve a tudás jelentőségét, amely a globalizált világban a növekedés meghatározó tényezője,

| K. | mivel a szubszaharai Afrikában az agyelszívás munkaerőhiányt okozhat egyes létfontosságú ágazatokban, különös tekintettel az egészségügyre és az oktatásra, amely pusztító következményekkel jár ezen alapvető fontosságú szolgáltatások biztosítására és minőségére nézve, |
| --- | --- |

K.

mivel a szubszaharai Afrikában az agyelszívás munkaerőhiányt okozhat egyes létfontosságú ágazatokban, különös tekintettel az egészségügyre és az oktatásra, amely pusztító következményekkel jár ezen alapvető fontosságú szolgáltatások biztosítására és minőségére nézve,

| L. | mivel a képzett munkaerő elvándorlása a származási ország számára adókiesést jelent, vagy rosszabb esetben a képzett szakemberek oktatásába és képzésébe történt beruházás elveszítését, legjobb esetben nem közvetlen megtérülését jelenti, valamint a készségek és tapasztalatok elvesztését, amelyek hozzájárulhatnának a fejlődéshez, |
| --- | --- |

L.

mivel a képzett munkaerő elvándorlása a származási ország számára adókiesést jelent, vagy rosszabb esetben a képzett szakemberek oktatásába és képzésébe történt beruházás elveszítését, legjobb esetben nem közvetlen megtérülését jelenti, valamint a készségek és tapasztalatok elvesztését, amelyek hozzájárulhatnának a fejlődéshez,

| M. | mivel az agyelszívás lassítja az innovációs folyamatot a küzdő országokban, tovább gátolva a gazdasági növekedés lehetőségeit, |
| --- | --- |

M.

mivel az agyelszívás lassítja az innovációs folyamatot a küzdő országokban, tovább gátolva a gazdasági növekedés lehetőségeit,

| N. | mivel az agyelszívás társadalmi hatásokat is kifejthet, azaz befolyásolhatja a családok összetételét, a nemek közötti egyenlőséget és a gyermekek oktatását és egészségét, |
| --- | --- |

N.

mivel az agyelszívás társadalmi hatásokat is kifejthet, azaz befolyásolhatja a családok összetételét, a nemek közötti egyenlőséget és a gyermekek oktatását és egészségét,

| O. | mivel a migránsok gyermekeinek növekedésére, egészségére és oktatására hatással van a migráció, pozitív (a hazautalások csökkenthetik a gyermekmunkát és a háztartások többet költhetnek oktatásra és egészségügyre) vagy negatív következményekkel (a család szétbomlása, a stressz, a kevésbé hangsúlyos szülői felügyelet következtében előfordulhat, hogy gyakoribbá válnak az iskolai hiányzások és romlanak az iskolai eredmények), |
| --- | --- |

O.

mivel a migránsok gyermekeinek növekedésére, egészségére és oktatására hatással van a migráció, pozitív (a hazautalások csökkenthetik a gyermekmunkát és a háztartások többet költhetnek oktatásra és egészségügyre) vagy negatív következményekkel (a család szétbomlása, a stressz, a kevésbé hangsúlyos szülői felügyelet következtében előfordulhat, hogy gyakoribbá válnak az iskolai hiányzások és romlanak az iskolai eredmények),

| P. | mivel több európai ország jogszabályokat fogadott el a képzett munkavállalók érkezésének – leginkább a „választott migráció” névvel illetett szelektív befogadási politikák alkalmazásával történő – megkönnyítésére, versenyre kelve Észak-Amerikával a fejlődő országok legképzettebb polgárainak megnyerésében, ami számos déli országban, különösen drasztikusan pedig a szubszaharai Afrika országaiban tovább súlyosbítja a készségek hiányát, |
| --- | --- |

P.

mivel több európai ország jogszabályokat fogadott el a képzett munkavállalók érkezésének – leginkább a „választott migráció” névvel illetett szelektív befogadási politikák alkalmazásával történő – megkönnyítésére, versenyre kelve Észak-Amerikával a fejlődő országok legképzettebb polgárainak megnyerésében, ami számos déli országban, különösen drasztikusan pedig a szubszaharai Afrika országaiban tovább súlyosbítja a készségek hiányát,

| Q. | mivel, noha Európa és az AKCS-országok elkötelezték magukat, hogy törekedni fognak a millenniumi fejlesztési célok elérésére, beleértve a 2. számú (általános iskolai oktatás mindenki számára), a 4. számú (gyermekhalandóság csökkentése), az 5. számú (az anyák egészségének javítása) és a 6. számú (a HIV/AIDS, malária és egyéb betegségek elleni küzdelem) célkitűzéseket, amelyek elérését veszélyezteti a tanárok, orvosok és nővérek az AKCS-nemzetállamokból az OECD-országokba történő nagyarányú elvándorlása, illetve megnehezíti az olyan nemzetközi szabályozási keretek hiánya, amelyek a célkitűzések megvalósulását hivatottak biztosítani, |
| --- | --- |

Q.

mivel, noha Európa és az AKCS-országok elkötelezték magukat, hogy törekedni fognak a millenniumi fejlesztési célok elérésére, beleértve a 2. számú (általános iskolai oktatás mindenki számára), a 4. számú (gyermekhalandóság csökkentése), az 5. számú (az anyák egészségének javítása) és a 6. számú (a HIV/AIDS, malária és egyéb betegségek elleni küzdelem) célkitűzéseket, amelyek elérését veszélyezteti a tanárok, orvosok és nővérek az AKCS-nemzetállamokból az OECD-országokba történő nagyarányú elvándorlása, illetve megnehezíti az olyan nemzetközi szabályozási keretek hiánya, amelyek a célkitűzések megvalósulását hivatottak biztosítani,

| R. | mivel a képzett munkaerőnek a fejlődő országokból Európába történő elvándorlását gazdasági okok (szegénység, alulfejlettség, alacsony fizetések, gyenge oktatási rendszer, az OECD-országok népességének munkaerőhiányhoz vezető elöregedése és csökkenése), politikai tényezők (erőszak, konfliktusok, különösen az értelmiségiek elleni száműzetéssel súlyosbított politikai elnyomás), valamint különösen az afrikai országokban a befogadó országok földrajzi közelsége, a közös nyelv és a gyarmati vagy történelmi kapcsolatok is ösztönzik, |
| --- | --- |

R.

mivel a képzett munkaerőnek a fejlődő országokból Európába történő elvándorlását gazdasági okok (szegénység, alulfejlettség, alacsony fizetések, gyenge oktatási rendszer, az OECD-országok népességének munkaerőhiányhoz vezető elöregedése és csökkenése), politikai tényezők (erőszak, konfliktusok, különösen az értelmiségiek elleni száműzetéssel súlyosbított politikai elnyomás), valamint különösen az afrikai országokban a befogadó országok földrajzi közelsége, a közös nyelv és a gyarmati vagy történelmi kapcsolatok is ösztönzik,

| S. | mivel az európai országokban jelentkező munkaerőhiány káros hatást fejthet ki azáltal, hogy az AKCS-országokból „elszívja” a képzett munkaerőt, és ezáltal hozzájárul az életminőség, valamint a szociális közszolgáltatások minőségének romlásához az AKCS-országokban, |
| --- | --- |

S.

mivel az európai országokban jelentkező munkaerőhiány káros hatást fejthet ki azáltal, hogy az AKCS-országokból „elszívja” a képzett munkaerőt, és ezáltal hozzájárul az életminőség, valamint a szociális közszolgáltatások minőségének romlásához az AKCS-országokban,

| T. | mivel az illegális vagy kényszermigráció kérdését a biztonsági megfontolások vonatkozásában kezelik, a fejlődés tágabb összefüggése helyett, amely utóbbi figyelembe veszi a migráció problémáit a fejlesztési stratégiákban, |
| --- | --- |

T.

mivel az illegális vagy kényszermigráció kérdését a biztonsági megfontolások vonatkozásában kezelik, a fejlődés tágabb összefüggése helyett, amely utóbbi figyelembe veszi a migráció problémáit a fejlesztési stratégiákban,

| U. | mivel a képzett munkaerő migrációja pozitív hatással lehet az egyes bevándorlókra – a jobb gazdasági kilátások és magasabb fizetés révén –, valamint a migráns származási országában élő családjára és magára a származási országra is, kiváltképpen a hazautalásoknak köszönhetően, |
| --- | --- |

U.

mivel a képzett munkaerő migrációja pozitív hatással lehet az egyes bevándorlókra – a jobb gazdasági kilátások és magasabb fizetés révén –, valamint a migráns származási országában élő családjára és magára a származási országra is, kiváltképpen a hazautalásoknak köszönhetően,

| V. | mivel alapvető fontosságú annak tudomásul vétele, hogy a migráció kedvező módon járulhat hozzá a civilizációk és kultúrák közötti mélyebb megértés előmozdításához, valamint a posztkoloniális és területi megosztottságon való felülemelkedéshez az országok és népek közötti kapcsolatok kialakításával, |
| --- | --- |

V.

mivel alapvető fontosságú annak tudomásul vétele, hogy a migráció kedvező módon járulhat hozzá a civilizációk és kultúrák közötti mélyebb megértés előmozdításához, valamint a posztkoloniális és területi megosztottságon való felülemelkedéshez az országok és népek közötti kapcsolatok kialakításával,

| W. | mivel a befogadó országokban a bevándorlók beilleszkedésének, illetve a származási országokba való visszailleszkedésének nehézségei, a diszkrimináció és a szellemi erőforrások elvesztegetése (az a jelenség, amikor a munkavállalót képzettségi szintje alatti munkára veszik fel) tönkreteheti a migránsok szakmai előrelépését, |
| --- | --- |

W.

mivel a befogadó országokban a bevándorlók beilleszkedésének, illetve a származási országokba való visszailleszkedésének nehézségei, a diszkrimináció és a szellemi erőforrások elvesztegetése (az a jelenség, amikor a munkavállalót képzettségi szintje alatti munkára veszik fel) tönkreteheti a migránsok szakmai előrelépését,

| X. | mivel a hazautalások a fejlődő országok második legfontosabb külső finanszírozási forrásának számítanak, pozitív hatást gyakorolnak a származási országokra (kiváltképpen a migránsok családi bevételeinek növekedése, valamint a fogyasztás és a befektetések emelkedése tekintetében, amely viszont gazdasági növekedést eredményez), valamint anticiklikus hatást fejtenek ki gazdasági válságok, háborúk és természeti katasztrófák esetén, de mivel a kezelési költség azok 20 %-át is kiteheti, |
| --- | --- |

X.

mivel a hazautalások a fejlődő országok második legfontosabb külső finanszírozási forrásának számítanak, pozitív hatást gyakorolnak a származási országokra (kiváltképpen a migránsok családi bevételeinek növekedése, valamint a fogyasztás és a befektetések emelkedése tekintetében, amely viszont gazdasági növekedést eredményez), valamint anticiklikus hatást fejtenek ki gazdasági válságok, háborúk és természeti katasztrófák esetén, de mivel a kezelési költség azok 20 %-át is kiteheti,

| Y. | mivel az etikus munkaerőfelvételre vonatkozó önkéntes magatartási kódexek (amelyek bizonyos esetekben nem igazodnak megfelelően a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által megállapított rendelkezésekhez) hatékonyságát szakértők és gyakorlati szakemberek is megkérdőjelezték, különösen ha azok csak a közszférára korlátozódnak, |
| --- | --- |

Y.

mivel az etikus munkaerőfelvételre vonatkozó önkéntes magatartási kódexek (amelyek bizonyos esetekben nem igazodnak megfelelően a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által megállapított rendelkezésekhez) hatékonyságát szakértők és gyakorlati szakemberek is megkérdőjelezték, különösen ha azok csak a közszférára korlátozódnak,

| Z. | mivel a körkörös migráció (a származási ország és a befogadó ország közötti kétirányú mozgás) elősegíti a valódi nemzetközi mobilitást, előmozdítja a nemzetközi tudatosságot és komoly lehetőségeket kínál a befogadó országok és a származási országok fejlődése szempontjából, és ezért ösztönözni kell és meg kell könnyíteni, |
| --- | --- |

Z.

mivel a körkörös migráció (a származási ország és a befogadó ország közötti kétirányú mozgás) elősegíti a valódi nemzetközi mobilitást, előmozdítja a nemzetközi tudatosságot és komoly lehetőségeket kínál a befogadó országok és a származási országok fejlődése szempontjából, és ezért ösztönözni kell és meg kell könnyíteni,

| AA. | mivel a visszatérő migráció magasabb eséllyel képes az agyelszívás problémájának kezelésére és a fejlődés előmozdítására, ha az a migránsok hazájukba történő önkéntes visszatérésén alapul, és főleg, ha megfelelő támogatásban részesül, |
| --- | --- |

AA.

mivel a visszatérő migráció magasabb eséllyel képes az agyelszívás problémájának kezelésére és a fejlődés előmozdítására, ha az a migránsok hazájukba történő önkéntes visszatérésén alapul, és főleg, ha megfelelő támogatásban részesül,

| AB. | mivel előfordulhat, hogy a visszatérő migránsoknak paradox módon rendkívül nehéz visszailleszkedni származási országaikba, és a munkanélküliség tekintetében hazájukban sokkal kiszolgáltatottabbak lehetnek, mint azok a személyek, akik soha nem vándoroltak ki, |
| --- | --- |

AB.

mivel előfordulhat, hogy a visszatérő migránsoknak paradox módon rendkívül nehéz visszailleszkedni származási országaikba, és a munkanélküliség tekintetében hazájukban sokkal kiszolgáltatottabbak lehetnek, mint azok a személyek, akik soha nem vándoroltak ki,

| AC. | mivel bizonyított tény, hogy a migránsok csoportjainak nemzeti vagy nemzeteken átnyúló szervezetekben (pl. diaszpórákban) való összefogása, valamint a diszpórák tevékenységeinek a fejlesztés irányába történő irányítása (ún. „együttes fejlesztés”) a küldő és a befogadó országokra egyaránt igen pozitív hatással lehet, |
| --- | --- |

AC.

mivel bizonyított tény, hogy a migránsok csoportjainak nemzeti vagy nemzeteken átnyúló szervezetekben (pl. diaszpórákban) való összefogása, valamint a diszpórák tevékenységeinek a fejlesztés irányába történő irányítása (ún. „együttes fejlesztés”) a küldő és a befogadó országokra egyaránt igen pozitív hatással lehet,

| AD. | mivel az európai népesség elöregedése még nagyobb nyomást gyakorol a képzett munkaerő piacára és fokozza a már most látható problémákat, ezért a képzett munkaerő migrációját felelősségteljesebb és hatékonyabb módon kell kezelni az EU-ban és az AKCS-országokban, |
| --- | --- |

AD.

mivel az európai népesség elöregedése még nagyobb nyomást gyakorol a képzett munkaerő piacára és fokozza a már most látható problémákat, ezért a képzett munkaerő migrációját felelősségteljesebb és hatékonyabb módon kell kezelni az EU-ban és az AKCS-országokban,

| AE. | mivel az „egyenmegoldások” nem minden esetben alkalmazhatóak; mivel következésképpen szükségessé válik az AKCS-országok nemzeti munkaerőpiacainak megfelelőbb vizsgálata az információs szakadék áthidalása, valamint a képzett munkaerő migrációjának terén mutatkozó hiányosságok megfelelőbb kezelése érdekében, |
| --- | --- |

AE.

mivel az „egyenmegoldások” nem minden esetben alkalmazhatóak; mivel következésképpen szükségessé válik az AKCS-országok nemzeti munkaerőpiacainak megfelelőbb vizsgálata az információs szakadék áthidalása, valamint a képzett munkaerő migrációjának terén mutatkozó hiányosságok megfelelőbb kezelése érdekében,

| 1. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatban tett kötelezettségvállalásaik teljesítése érdekében, különösen annak érdekében, hogy a világban a súlyos szegénységet 2015-ig a felére csökkentsék; |
| --- | --- |

1.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatban tett kötelezettségvállalásaik teljesítése érdekében, különösen annak érdekében, hogy a világban a súlyos szegénységet 2015-ig a felére csökkentsék;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a jól irányított nemzetközi migráció lehetséges előnyei nagyobbak lehetnek, mint a nemzetközi szabad kereskedelemből származó előnyök; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a jól irányított nemzetközi migráció lehetséges előnyei nagyobbak lehetnek, mint a nemzetközi szabad kereskedelemből származó előnyök;

| 3. | rámutat, hogy a rossz és következetlen migrációs politika komoly következményekkel jár az egyéni szenvedés és a tartós alulfejlettség tekintetében; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy a rossz és következetlen migrációs politika komoly következményekkel jár az egyéni szenvedés és a tartós alulfejlettség tekintetében;

| 4. | sürgeti az EU-t és az AKCS-országokat, hogy a Cotonou-i Megállapodás, és különösen annak 13. cikke alapján foglalkozzanak a migráció jelentette kihívásokkal, többek között az agyelszívás problémájával, valamint hogy dolgozzanak ki konkrét migrációs politikákat és rendszereket azokra a fejlődő országokra – különös tekintettel a szubszaharai Afrika országaira – vonatkozóan, ahol a képzett munkaerő elvándorlása jelentős arányban zajlik, a képzett munkaerő migrációja okozta gazdasági és társadalmi hátrányok enyhítése érdekében; |
| --- | --- |

4.

sürgeti az EU-t és az AKCS-országokat, hogy a Cotonou-i Megállapodás, és különösen annak 13. cikke alapján foglalkozzanak a migráció jelentette kihívásokkal, többek között az agyelszívás problémájával, valamint hogy dolgozzanak ki konkrét migrációs politikákat és rendszereket azokra a fejlődő országokra – különös tekintettel a szubszaharai Afrika országaira – vonatkozóan, ahol a képzett munkaerő elvándorlása jelentős arányban zajlik, a képzett munkaerő migrációja okozta gazdasági és társadalmi hátrányok enyhítése érdekében;

| 5. | aggodalmát fejezi ki az Európai Bizottság és az európai uniós tagállamok jelenlegi, a fejlesztési prioritások helyett a biztonsági prioritásokra összpontosító migrációs politikájával kapcsolatban; |
| --- | --- |

5.

aggodalmát fejezi ki az Európai Bizottság és az európai uniós tagállamok jelenlegi, a fejlesztési prioritások helyett a biztonsági prioritásokra összpontosító migrációs politikájával kapcsolatban;

| 6. | aggodalmát fejezi ki az Európai Unió által esetlegesen elfogadott, a migránsok egyes kategóriái között alkalmazott megkülönböztető jellegű gyakorlatokkal kapcsolatban és felszólítja a Bizottságot annak megakadályozására; következésképpen felszólítja a Bizottságot, hogy a migránsok valamennyi kategóriájára terjessze ki a legális migrációról szóló politikai tervében (COM 2005/669) megfogalmazott, hamarosan megfelelő irányelvben is tükröződő, a magasan képzett migránsok kedvező munka- és életkörülményeire vonatkozó javaslatait, mint például az egy tagállam által kiadott, de valamennyi tagállamban érvényes európai uniós munkavállalási engedélyt (EU-s zöld kártya); |
| --- | --- |

6.

aggodalmát fejezi ki az Európai Unió által esetlegesen elfogadott, a migránsok egyes kategóriái között alkalmazott megkülönböztető jellegű gyakorlatokkal kapcsolatban és felszólítja a Bizottságot annak megakadályozására; következésképpen felszólítja a Bizottságot, hogy a migránsok valamennyi kategóriájára terjessze ki a legális migrációról szóló politikai tervében (COM 2005/669) megfogalmazott, hamarosan megfelelő irányelvben is tükröződő, a magasan képzett migránsok kedvező munka- és életkörülményeire vonatkozó javaslatait, mint például az egy tagállam által kiadott, de valamennyi tagállamban érvényes európai uniós munkavállalási engedélyt (EU-s zöld kártya);

| 7. | hangsúlyozza, hogy az európai uniós fejlesztési támogatásoknak a szegénység felszámolására kell irányulniuk, ezáltal megoldást találva egyes, a migrációt kiváltó okokra; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az európai uniós fejlesztési támogatásoknak a szegénység felszámolására kell irányulniuk, ezáltal megoldást találva egyes, a migrációt kiváltó okokra;

| 8. | hangsúlyozza, hogy integrált migrációs politikákra van szükség nemzetközi, regionális (EU és AKCS) és nemzeti szinten a migrációs kérdések beépítésével a szegénység csökkentését célzó stratégiákba, valamint a migrációra esetleg hatást gyakorló politikák – például a mezőgazdasági, halászati, kereskedelmi, fejlesztési, biztonsági, igazságügyi, valamint bel- és külpolitika – közötti összhang biztosításával; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy integrált migrációs politikákra van szükség nemzetközi, regionális (EU és AKCS) és nemzeti szinten a migrációs kérdések beépítésével a szegénység csökkentését célzó stratégiákba, valamint a migrációra esetleg hatást gyakorló politikák – például a mezőgazdasági, halászati, kereskedelmi, fejlesztési, biztonsági, igazságügyi, valamint bel- és külpolitika – közötti összhang biztosításával;

| 9. | sürgeti az Európai Bizottságot, az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy közösen foglalkozzanak a migrációs és fejlesztési politikákkal, valamint hogy fedezzék fel a közöttük levő szinergiákat, az említett politikák hatékonyságának javítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

sürgeti az Európai Bizottságot, az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy közösen foglalkozzanak a migrációs és fejlesztési politikákkal, valamint hogy fedezzék fel a közöttük levő szinergiákat, az említett politikák hatékonyságának javítása érdekében;

| 10. | sürgeti az Európai Unió tagállamait, a nemzetközi kormányközi intézményeket és minden más érintett intézményt olyan megelőző intézkedések és stratégiák kidolgozására és végrehajtására, amelyek a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet, az etnocentrizmus és az ahhoz kapcsolódó, az AKCS-országokból érkező migránsokkal szembeni intolerancia felszámolására irányulnak; |
| --- | --- |

10.

sürgeti az Európai Unió tagállamait, a nemzetközi kormányközi intézményeket és minden más érintett intézményt olyan megelőző intézkedések és stratégiák kidolgozására és végrehajtására, amelyek a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet, az etnocentrizmus és az ahhoz kapcsolódó, az AKCS-országokból érkező migránsokkal szembeni intolerancia felszámolására irányulnak;

| 11. | úgy véli, hogy egy EU-szintű közös migrációs politika elfogadásához a Parlamenttel való együttdöntés kiterjesztésére és a Tanácsban minősített többséggel történő szavazásra van szükség, és felhívja a Tanácsot, hogy ezek alapján járjon el; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy egy EU-szintű közös migrációs politika elfogadásához a Parlamenttel való együttdöntés kiterjesztésére és a Tanácsban minősített többséggel történő szavazásra van szükség, és felhívja a Tanácsot, hogy ezek alapján járjon el;

Magatartási kódex

| 12. | üdvözli a 2006. áprilisi Európai Tanács következtetéseit, amelyek célja a fejlődő országok egészségügyi ágazatában tapasztalható munkaerőhiány orvoslása; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a 2006. áprilisi Európai Tanács következtetéseit, amelyek célja a fejlődő országok egészségügyi ágazatában tapasztalható munkaerőhiány orvoslása;

| 13. | felszólítja az Európai Bizottságot és az EU tagállamait, hogy – a 2006. áprilisi következtetéseknek megfelelően – dolgozzanak ki és alkalmazzanak egy európai uniós magatartási kódexet (amely megfelel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet rendelkezéseinek) az egészségügyi dolgozók etikus toborzásáról, és elismeri azokat az európai uniós tagállamokat – például az Egyesült Királyságot –, amelyek ezt már megtették; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az Európai Bizottságot és az EU tagállamait, hogy – a 2006. áprilisi következtetéseknek megfelelően – dolgozzanak ki és alkalmazzanak egy európai uniós magatartási kódexet (amely megfelel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet rendelkezéseinek) az egészségügyi dolgozók etikus toborzásáról, és elismeri azokat az európai uniós tagállamokat – például az Egyesült Királyságot –, amelyek ezt már megtették;

| 14. | javasolja, hogy az európai uniós magatartási kódex hatályát terjesszék ki más alapvető területekre is, úgymint az oktatásra, és hogy a javított kódex azon a célkitűzésen alapuljon, hogy az állami és a magán munkaerőtoborzók etikus megközelítést alkalmazzanak az olyan területen tevékenykedő képzett migránsok alkalmazásba vétele tekintetében, ahol a származási ország komoly munkaerőhiányban szenved, vagy lehetőleg tartózkodjanak e dolgozók alkalmazásától; |
| --- | --- |

14.

javasolja, hogy az európai uniós magatartási kódex hatályát terjesszék ki más alapvető területekre is, úgymint az oktatásra, és hogy a javított kódex azon a célkitűzésen alapuljon, hogy az állami és a magán munkaerőtoborzók etikus megközelítést alkalmazzanak az olyan területen tevékenykedő képzett migránsok alkalmazásba vétele tekintetében, ahol a származási ország komoly munkaerőhiányban szenved, vagy lehetőleg tartózkodjanak e dolgozók alkalmazásától;

| 15. | támogatja a származási országok és a befogadó országok közötti kétoldalú és többoldalú megállapodásokat annak érdekében, hogy:






  i. | növekedjen a fejlődéshez való hozzájárulás; |
| --- | --- | --- |

15.

támogatja a származási országok és a befogadó országok közötti kétoldalú és többoldalú megállapodásokat annak érdekében, hogy:

i.

növekedjen a fejlődéshez való hozzájárulás;

| ii. | kiépüljön a humán és az intézményi kapacitás a migráció előnyeinek maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

ii.

kiépüljön a humán és az intézményi kapacitás a migráció előnyeinek maximalizálása érdekében;

| iii. | jobb társadalmi és gazdasági feltételeket biztosítsanak a származási országokban azon tényezők minimalizálása érdekében, amelyek hatására az emberek életük javítása érdekében elhagyják hazájukat; valamint |
| --- | --- |

iii.

jobb társadalmi és gazdasági feltételeket biztosítsanak a származási országokban azon tényezők minimalizálása érdekében, amelyek hatására az emberek életük javítása érdekében elhagyják hazájukat; valamint

| iv. | előmozdítsák az érdekképviselet és a tudatosság megteremtését; |
| --- | --- |

iv.

előmozdítsák az érdekképviselet és a tudatosság megteremtését;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az etikus munkaerő-toborzásról szóló önkéntes magatartási kódex semmiképpen sem elegendő a képzett munkaerő jelentős elvándorlásával járó következmények kezelésére, főként, ha csak a közszférára vonatkozik – ösztönző intézkedésekre van szükség a származási országokban és a befogadó országokban egyaránt; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az etikus munkaerő-toborzásról szóló önkéntes magatartási kódex semmiképpen sem elegendő a képzett munkaerő jelentős elvándorlásával járó következmények kezelésére, főként, ha csak a közszférára vonatkozik – ösztönző intézkedésekre van szükség a származási országokban és a befogadó országokban egyaránt;

Befektetés az oktatásba

| 17. | felszólítja az Európai Uniót és az AKCS-országokat, hogy jelentős mértékben növeljék a fejlődő országok szakképzése és oktatása terén végzett befektetéseiket, főként a munkaerőhiánnyal küzdő ágazatokra, például az egészségügyre és az oktatásra összpontosítva; |
| --- | --- |

17.

felszólítja az Európai Uniót és az AKCS-országokat, hogy jelentős mértékben növeljék a fejlődő országok szakképzése és oktatása terén végzett befektetéseiket, főként a munkaerőhiánnyal küzdő ágazatokra, például az egészségügyre és az oktatásra összpontosítva;

| 18. | felszólítja az Európai Uniót és az AKCS-országokat, hogy hozzanak létre nemzeti és regionális kiválósági központokat, mindenekelőtt egyetemek és kutatási intézetek formájában, különösen az egészségügy és az oktatás terén; felszólítja továbbá az Európai Uniót és az AKCS-országokat, hogy ezeket a multidiszciplináris kiválósági központokat az Európai Fejlesztési Alap (EFA) forrásaiból hozza létre, adott esetben a gazdasági növekedéshez és a fenntartható fejlődéshez szükséges valamennyi ágazatban; |
| --- | --- |

18.

felszólítja az Európai Uniót és az AKCS-országokat, hogy hozzanak létre nemzeti és regionális kiválósági központokat, mindenekelőtt egyetemek és kutatási intézetek formájában, különösen az egészségügy és az oktatás terén; felszólítja továbbá az Európai Uniót és az AKCS-országokat, hogy ezeket a multidiszciplináris kiválósági központokat az Európai Fejlesztési Alap (EFA) forrásaiból hozza létre, adott esetben a gazdasági növekedéshez és a fenntartható fejlődéshez szükséges valamennyi ágazatban;

| 19. | úgy véli, hogy az EU tagállamainak és a fejlődő országoknak az oktatásba történő jelentős beruházások révén olyan proaktív kezdeményezéseket kell tenniük, amelyek segítségével ismét feltölthetők az egyes szakmai csoportok; ismételten a támogatásáról biztosítja a „20/20” célkitűzést: 20 % köztámogatás az északi országok részéről és 20 % nemzeti költségvetési támogatás a déli országoktól az alapvető szociális szolgáltatások számára (egészségügy, oktatás); |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy az EU tagállamainak és a fejlődő országoknak az oktatásba történő jelentős beruházások révén olyan proaktív kezdeményezéseket kell tenniük, amelyek segítségével ismét feltölthetők az egyes szakmai csoportok; ismételten a támogatásáról biztosítja a „20/20” célkitűzést: 20 % köztámogatás az északi országok részéről és 20 % nemzeti költségvetési támogatás a déli országoktól az alapvető szociális szolgáltatások számára (egészségügy, oktatás);

| 20. | felszólítja a fejlődő országokat, hogy az olajár-robbanásból származó hasznot fektessék hosszú távú oktatási és képzési stratégiákba és programokba, valamint hogy az abból származó árbevételeket átlátható módon hasznosítsák; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a fejlődő országokat, hogy az olajár-robbanásból származó hasznot fektessék hosszú távú oktatási és képzési stratégiákba és programokba, valamint hogy az abból származó árbevételeket átlátható módon hasznosítsák;

| 21. | sürgeti az AKCS-országokat a birtokukban lévő, a gazdasági jólét potenciális forrásainak fejlesztésére, valamint arra, hogy fordítsanak különös figyelmet az emberi erőforrások fejlesztésére és a munkahelyteremtésre valamennyi érintett ágazatban annak érdekében, hogy ösztönözzék a képzett munkavállalók származási országukban való maradását, vagy oda való visszatérését; |
| --- | --- |

21.

sürgeti az AKCS-országokat a birtokukban lévő, a gazdasági jólét potenciális forrásainak fejlesztésére, valamint arra, hogy fordítsanak különös figyelmet az emberi erőforrások fejlesztésére és a munkahelyteremtésre valamennyi érintett ágazatban annak érdekében, hogy ösztönözzék a képzett munkavállalók származási országukban való maradását, vagy oda való visszatérését;

| 22. | sürgeti az Európai Bizottságot az AKCS Titkársággal folytatott együttműködésre annak érdekében, hogy azonosítsák a Cotonou-i Megállapodás keretében meghatározott, gazdaságot támogató kezdeményezéseket, amelyek lehetővé tennék a származási országok számára, hogy javítsák gazdasági profiljukat és csökkentsék az illegális migráció mértékét, ily módon csökkentve a Közös Parlamenti Közgyűlés partnerállamai közötti feszültséget; |
| --- | --- |

22.

sürgeti az Európai Bizottságot az AKCS Titkársággal folytatott együttműködésre annak érdekében, hogy azonosítsák a Cotonou-i Megállapodás keretében meghatározott, gazdaságot támogató kezdeményezéseket, amelyek lehetővé tennék a származási országok számára, hogy javítsák gazdasági profiljukat és csökkentsék az illegális migráció mértékét, ily módon csökkentve a Közös Parlamenti Közgyűlés partnerállamai közötti feszültséget;

| 23. | felszólítja az Európai Unió tagállamait, hogy teljesítsék az olyan lisszaboni célkitűzéseket, mint például az oktatás minőségének javítása és a nők foglalkoztatottságának növelése a képzett munkaerő számának emelése érdekében az Európai Unióban; |
| --- | --- |

23.

felszólítja az Európai Unió tagállamait, hogy teljesítsék az olyan lisszaboni célkitűzéseket, mint például az oktatás minőségének javítása és a nők foglalkoztatottságának növelése a képzett munkaerő számának emelése érdekében az Európai Unióban;

A szellemi erőforrások elvesztegetése

| 24. | hangsúlyozza, hogy a szellemi erőforrások elvesztegetése valamennyi érintett szereplőre negatív hatással van, hiszen a fogadó országok nem élhetnek a migránsok képességeivel, a származási országok befektetésük elvesztésével szembesülnek, a migráns munkavállaló pedig képzettségénél alacsonyabb szinten dolgozik; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a szellemi erőforrások elvesztegetése valamennyi érintett szereplőre negatív hatással van, hiszen a fogadó országok nem élhetnek a migránsok képességeivel, a származási országok befektetésük elvesztésével szembesülnek, a migráns munkavállaló pedig képzettségénél alacsonyabb szinten dolgozik;

| 25. | sürgeti az Európai Bizottságot, az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy hozzanak döntő jelentőségű intézkedéseket a szellemi erőforrások elvesztegetése ellen, például a diplomák és készségek nemzetközi vagy kétoldalú kölcsönös elismerése révén, valamint tegyenek egyértelmű erőfeszítéseket a munkaerő-felvétel szakaszában jelentkező diszkrimináció ellen; |
| --- | --- |

25.

sürgeti az Európai Bizottságot, az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy hozzanak döntő jelentőségű intézkedéseket a szellemi erőforrások elvesztegetése ellen, például a diplomák és készségek nemzetközi vagy kétoldalú kölcsönös elismerése révén, valamint tegyenek egyértelmű erőfeszítéseket a munkaerő-felvétel szakaszában jelentkező diszkrimináció ellen;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat a külföldi diplomák európai ekvivalencia-rendszerének megalkotására; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat a külföldi diplomák európai ekvivalencia-rendszerének megalkotására;

Hazautalások

| 27. | emlékeztet rá, hogy a külföldről érkező hazautalások magánforrások, és továbbra is magánforrásnak kell maradniuk, illetve, hogy a hazautalásokat nem lehet kötelezővé tenni, és nem is helyettesíthetik a hivatalos fejlesztési támogatásokat (ODA); |
| --- | --- |

27.

emlékeztet rá, hogy a külföldről érkező hazautalások magánforrások, és továbbra is magánforrásnak kell maradniuk, illetve, hogy a hazautalásokat nem lehet kötelezővé tenni, és nem is helyettesíthetik a hivatalos fejlesztési támogatásokat (ODA);

| 28. | felhívja az EU-tagállamok és az AKCS-országok kormányait, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre olyan politikákat, amelyek szélesebb, gyorsabb, olcsóbb és jobban irányított hazautalási csatornák segítségével maximalizálják a hazautalások kedvező hatásait, kiváltképpen a bürokrácia csökkentésével, valamint a kisebb tranzakciókra vonatkozó banki szolgáltatások javításával a piac túlszabályozása nélkül; |
| --- | --- |

28.

felhívja az EU-tagállamok és az AKCS-országok kormányait, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre olyan politikákat, amelyek szélesebb, gyorsabb, olcsóbb és jobban irányított hazautalási csatornák segítségével maximalizálják a hazautalások kedvező hatásait, kiváltképpen a bürokrácia csökkentésével, valamint a kisebb tranzakciókra vonatkozó banki szolgáltatások javításával a piac túlszabályozása nélkül;

| 29. | különösképpen felhívja az Európai Bizottságot, az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy hajtsanak végre politikákat az alábbi célokkal:






  — | a pénzügyi intézmények hozzáférhetőségének javítása és szélesítése a migránsok és családjaik számára („banking the unbanked”) (18), |
| --- | --- | --- |

29.

különösképpen felhívja az Európai Bizottságot, az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy hajtsanak végre politikákat az alábbi célokkal:

—

a pénzügyi intézmények hozzáférhetőségének javítása és szélesítése a migránsok és családjaik számára („banking the unbanked”) (18),

| — | a pénzügyi intézmények támogatása és tevékeny ösztönzése olyan stratégiák kidolgozására, amelyek révén csökkenteni lehet a hazautalások költségeit, különösen új technológiák használatának kidolgozásával, |
| --- | --- |

—

a pénzügyi intézmények támogatása és tevékeny ösztönzése olyan stratégiák kidolgozására, amelyek révén csökkenteni lehet a hazautalások költségeit, különösen új technológiák használatának kidolgozásával,

| — | a hazautalások ösztönzése a származási és a fogadó országban nyújtott adókedvezmények révén, |
| --- | --- |

—

a hazautalások ösztönzése a származási és a fogadó országban nyújtott adókedvezmények révén,

| — | a hazautalások (egészségügyre és oktatásra összpontosító) fejlesztési célokra történő felhasználásának ösztönzése a hazautalt összeghez kapcsolódó nemzeti és önkormányzati kiegészítő hozzájárulások révén („matching funds”) (19), |
| --- | --- |

—

a hazautalások (egészségügyre és oktatásra összpontosító) fejlesztési célokra történő felhasználásának ösztönzése a hazautalt összeghez kapcsolódó nemzeti és önkormányzati kiegészítő hozzájárulások révén („matching funds”) (19),

| — | az adómentes „fejlesztési célú megtakarítás” számlákhoz hasonló, a migránsok számára létrehozott innovatív pénzügyi termékek bevezetése azokban a fogadó országokban, ahol a migránsok pénzt tudnak megtakarítani a későbbi hazautalásra, |
| --- | --- |

—

az adómentes „fejlesztési célú megtakarítás” számlákhoz hasonló, a migránsok számára létrehozott innovatív pénzügyi termékek bevezetése azokban a fogadó országokban, ahol a migránsok pénzt tudnak megtakarítani a későbbi hazautalásra,

| — | a hazautalások a termelékeny befektetések felé történő irányítása, megkönnyítve a mikro-, kis- és középvállalatok hitelhez jutását, illetve javítva a migránsok és családjuk pénzügyi kultúráját, |
| --- | --- |

—

a hazautalások a termelékeny befektetések felé történő irányítása, megkönnyítve a mikro-, kis- és középvállalatok hitelhez jutását, illetve javítva a migránsok és családjuk pénzügyi kultúráját,

| — | a hazautalási tranzakciók gyorsabbá és biztonságosabbá tétele annak ösztönzésére, hogy a migránsok a hivatalos átutalási módszereket használják, illetve biztosítva az informális úton zajló pénzügyi tranzakciók, különösen a hawala-hálózatok átláthatóságát; |
| --- | --- |

—

a hazautalási tranzakciók gyorsabbá és biztonságosabbá tétele annak ösztönzésére, hogy a migránsok a hivatalos átutalási módszereket használják, illetve biztosítva az informális úton zajló pénzügyi tranzakciók, különösen a hawala-hálózatok átláthatóságát;

| 30. | figyelmeztet ugyanakkor a pénzügyi tranzakciók túlszabályozásának kockázatára is, ami akadályozhatja vagy megnehezítheti a hazautalásokat, felhívja ezért az EU tagállamait és az Európai Parlamentet, hogy ezt a szempontot is vegyék figyelembe az Európai Bizottság belső piaci fizetési szolgáltatásokról szóló irányelvre irányuló javaslatának (20) vizsgálatakor, |
| --- | --- |

30.

figyelmeztet ugyanakkor a pénzügyi tranzakciók túlszabályozásának kockázatára is, ami akadályozhatja vagy megnehezítheti a hazautalásokat, felhívja ezért az EU tagállamait és az Európai Parlamentet, hogy ezt a szempontot is vegyék figyelembe az Európai Bizottság belső piaci fizetési szolgáltatásokról szóló irányelvre irányuló javaslatának (20) vizsgálatakor,

Körkörös migráció

| 31. | felszólítja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy a fogadó és a származási országban alkalmazott beléptetési és visszafogadási követelmények és eljárások rugalmasabbá tételére irányuló kézzelfogható intézkedések, valamint a visszatérő migránsok hosszabb és rugalmasabb szerződései és visszautazási lehetősége révén ösztönözzék a körkörös migrációt, |
| --- | --- |

31.

felszólítja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy a fogadó és a származási országban alkalmazott beléptetési és visszafogadási követelmények és eljárások rugalmasabbá tételére irányuló kézzelfogható intézkedések, valamint a visszatérő migránsok hosszabb és rugalmasabb szerződései és visszautazási lehetősége révén ösztönözzék a körkörös migrációt,

| 32. | felszólítja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy ösztönözzék a körkörös migrációt a déli országok közalkalmazottai (tanárok, kutatók és orvosok) számára létrehozott kettős alkalmazási rendszerek segítségével; ismételten felkéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a kettős alkalmazás kapcsán az európai uniós tagállamok által szerzett tapasztalatokról; |
| --- | --- |

32.

felszólítja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy ösztönözzék a körkörös migrációt a déli országok közalkalmazottai (tanárok, kutatók és orvosok) számára létrehozott kettős alkalmazási rendszerek segítségével; ismételten felkéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a kettős alkalmazás kapcsán az európai uniós tagállamok által szerzett tapasztalatokról;

| 33. | úgy véli, hogy a magasan képzett munkavállalókról szóló irányelvnek, amelyet az Európai Bizottság most készít elő, megfelelő figyelmet kell szentelnie a képzett migránsok jogállásának, hogy ösztönözze a körkörös migrációt és/vagy az ideiglenes hazatérést; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a magasan képzett munkavállalókról szóló irányelvnek, amelyet az Európai Bizottság most készít elő, megfelelő figyelmet kell szentelnie a képzett migránsok jogállásának, hogy ösztönözze a körkörös migrációt és/vagy az ideiglenes hazatérést;

| 34. | felszólítja az EU tagállamait és az AKCS-országokat. hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a nyugdíjak és az egészségbiztosítási fedezet hordozhatósága érdekében a származási országukba visszatérő migránsok esetén, és tegyék lehetővé, hogy az egészségügyi ellátás igénybe vételére visszatérhessenek abba az országba, ahol szolgáltatásokat nyújtottak; |
| --- | --- |

34.

felszólítja az EU tagállamait és az AKCS-országokat. hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a nyugdíjak és az egészségbiztosítási fedezet hordozhatósága érdekében a származási országukba visszatérő migránsok esetén, és tegyék lehetővé, hogy az egészségügyi ellátás igénybe vételére visszatérhessenek abba az országba, ahol szolgáltatásokat nyújtottak;

| 35. | felszólítja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy vizsgálják meg a kettős állampolgársággal kapcsolatos megállapodásaikat annak érdekében, hogy ösztönözni lehessen a körkörös migrációt és az ideiglenes hazatérést; |
| --- | --- |

35.

felszólítja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy vizsgálják meg a kettős állampolgársággal kapcsolatos megállapodásaikat annak érdekében, hogy ösztönözni lehessen a körkörös migrációt és az ideiglenes hazatérést;

| 36. | felszólítja az EU-t, hogy a potenciális hazatérők számára az eredeti hazatérés dátumától kezdve egy bizonyos ideig biztosítsa a lehetőséget az EU-ba való visszatérésre; |
| --- | --- |

36.

felszólítja az EU-t, hogy a potenciális hazatérők számára az eredeti hazatérés dátumától kezdve egy bizonyos ideig biztosítsa a lehetőséget az EU-ba való visszatérésre;

| 37. | felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a harmadik országokkal a migráció- és menekültügy kérdésében folytatott együttműködés tematikus programja keretében dolgozzon ki egyedi kezdeményezéseket vagy akár külön költségvetési tételt a migránsok önkéntes hazatérésének támogatására, az alábbi alkotóelemekkel:






  — | a hazatérő migránsok bevonása a fejlesztési programokba, ahol sikeresen hasznosíthatják megszerzett tapasztalataikat, és ami biztosíthatja a közösségbe való visszailleszkedésüket; |
| --- | --- | --- |

37.

felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a harmadik országokkal a migráció- és menekültügy kérdésében folytatott együttműködés tematikus programja keretében dolgozzon ki egyedi kezdeményezéseket vagy akár külön költségvetési tételt a migránsok önkéntes hazatérésének támogatására, az alábbi alkotóelemekkel:

—

a hazatérő migránsok bevonása a fejlesztési programokba, ahol sikeresen hasznosíthatják megszerzett tapasztalataikat, és ami biztosíthatja a közösségbe való visszailleszkedésüket;

| — | szakmai és pénzügyi ösztönzők a potenciális hazatérőknek, valamint megfelelő infrastruktúra a szakmájukban való elmélyedésre; |
| --- | --- |

—

szakmai és pénzügyi ösztönzők a potenciális hazatérőknek, valamint megfelelő infrastruktúra a szakmájukban való elmélyedésre;

| — | a hitelfelvételi lehetőségek és vállalatvezetési képzések javítása a hazatérő migránsok számára annak érdekében, hogy ösztönzést kapjanak kisvállalkozások alapítására; |
| --- | --- |

—

a hitelfelvételi lehetőségek és vállalatvezetési képzések javítása a hazatérő migránsok számára annak érdekében, hogy ösztönzést kapjanak kisvállalkozások alapítására;

Diaszpórák és együttes fejlesztés

| 38. | elismeri a diaszpórák és a migránsok szövetségeinek jelentőségét az EU és a származási országok közötti kapcsolatok erősítésében, különösen a migráció területén; szorosabb együttműködésre szólítja fel a fejlődő országok és a tagállamok intézményeit, ideértve az együttes fejlesztési programok végrehajtását is; |
| --- | --- |

38.

elismeri a diaszpórák és a migránsok szövetségeinek jelentőségét az EU és a származási országok közötti kapcsolatok erősítésében, különösen a migráció területén; szorosabb együttműködésre szólítja fel a fejlődő országok és a tagállamok intézményeit, ideértve az együttes fejlesztési programok végrehajtását is;

| 39. | azon az állásponton van, hogy az együttes fejlesztést, vagyis a diaszpórák által a származási ország fejlődésében játszott szerep elismerését és támogatását európai szinten teljes mértékben el kell ismerni; |
| --- | --- |

39.

azon az állásponton van, hogy az együttes fejlesztést, vagyis a diaszpórák által a származási ország fejlődésében játszott szerep elismerését és támogatását európai szinten teljes mértékben el kell ismerni;

| 40. | felszólítja a fogadó és a származási országokat, hogy logisztikai és pénzügyi eszközökkel támogassák a diaszpórák és a migránsok egyesületei szövetségei által a migránsok integrációja, a hazautalások kollektív kezelése, valamint a származási országban végrehajtandó befektetési programok és a szerzett jogokkal kapcsolatos információk terjesztése érdekében tett kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a fogadó és a származási országokat, hogy logisztikai és pénzügyi eszközökkel támogassák a diaszpórák és a migránsok egyesületei szövetségei által a migránsok integrációja, a hazautalások kollektív kezelése, valamint a származási országban végrehajtandó befektetési programok és a szerzett jogokkal kapcsolatos információk terjesztése érdekében tett kezdeményezéseket;

| 41. | azt tanácsolja a származási országok kormányainak, hogy hozzanak létre szorosabb kapcsolatot a migránsokkal olyan intézményi platformokat létrehozása által, amelyek keretében a közszféra különféle szereplői közös munkát végeznek; |
| --- | --- |

41.

azt tanácsolja a származási országok kormányainak, hogy hozzanak létre szorosabb kapcsolatot a migránsokkal olyan intézményi platformokat létrehozása által, amelyek keretében a közszféra különféle szereplői közös munkát végeznek;

| 42. | elismeri és támogatja a diaszpórák erőteljes szerepvállalását és fogadó és a származási országok közötti kereskedelmi és gazdasági együttműködésben, nevezetesen az információk hiányából származó akadályok felszámolása révén; |
| --- | --- |

42.

elismeri és támogatja a diaszpórák erőteljes szerepvállalását és fogadó és a származási országok közötti kereskedelmi és gazdasági együttműködésben, nevezetesen az információk hiányából származó akadályok felszámolása révén;

| 43. | ösztönzi a diaszpórákat a készség- és tudástranszferben való részvételre és azok megkönnyítésére, főként az OECD-országokban élő és a származási országokban maradó képzett munkavállalók közötti kapcsolatok elmélyítése révén, a tudósok és kutatók közötti transznacionális hálózatok és digitális egyetemek létrehozásán keresztül, illetve az e-tanulás fejlesztése segítségével; üdvözli továbbá a Nemzetközi Migrációs Szervezet („Migration for Development in Africa”) és az ENSZ Fejlesztési Programja („Transfer of Knowledge through Expatriate Nationals”) irányításával e téren zajló programokat; |
| --- | --- |

43.

ösztönzi a diaszpórákat a készség- és tudástranszferben való részvételre és azok megkönnyítésére, főként az OECD-országokban élő és a származási országokban maradó képzett munkavállalók közötti kapcsolatok elmélyítése révén, a tudósok és kutatók közötti transznacionális hálózatok és digitális egyetemek létrehozásán keresztül, illetve az e-tanulás fejlesztése segítségével; üdvözli továbbá a Nemzetközi Migrációs Szervezet („Migration for Development in Africa”) és az ENSZ Fejlesztési Programja („Transfer of Knowledge through Expatriate Nationals”) irányításával e téren zajló programokat;

| 44. | üdvözli az afrikai migrációs kutatási központok létrehozását az AKCS-n belüli migrációs eszköz keretében, amely központok olyan megbízható adatokat és kiegészítő eszközöket szolgáltatnak, amelyek elősegítik a politikák hatékonyabb kidolgozását és a migráció hatékonyabb kezelését, különösképpen az AKCS-országok kormányai esetében; |
| --- | --- |

44.

üdvözli az afrikai migrációs kutatási központok létrehozását az AKCS-n belüli migrációs eszköz keretében, amely központok olyan megbízható adatokat és kiegészítő eszközöket szolgáltatnak, amelyek elősegítik a politikák hatékonyabb kidolgozását és a migráció hatékonyabb kezelését, különösképpen az AKCS-országok kormányai esetében;

| 45. | üdvözli a migrációs információs és irányító központok (21) létrehozására vonatkozó bejelentést, amely központokat az EU migrációra és Afrika fejlődésére irányuló programjának keretében támogatnak majd azzal a céllal, hogy információt és támogatást nyújtsanak a potenciális és a visszatérő migránsoknak, valamint felszólítja az EU tagállamait, hogy nyújtsanak mind anyagi, mind pedig logisztikai támogatást e központoknak; |
| --- | --- |

45.

üdvözli a migrációs információs és irányító központok (21) létrehozására vonatkozó bejelentést, amely központokat az EU migrációra és Afrika fejlődésére irányuló programjának keretében támogatnak majd azzal a céllal, hogy információt és támogatást nyújtsanak a potenciális és a visszatérő migránsoknak, valamint felszólítja az EU tagállamait, hogy nyújtsanak mind anyagi, mind pedig logisztikai támogatást e központoknak;

| 46. | elismeri a nem kormányzati szervezetek jelentős hozzájárulását a migrációs folyamatok kezelésének javításához, valamint annak biztosításához, hogy a migránsok nagyobb mértékben járulhassanak hozzá saját származási országuk fejlődéséhez; kéri továbbá a migráció terén aktív nem kormányzati szervezetek megfelelő támogatását; |
| --- | --- |

46.

elismeri a nem kormányzati szervezetek jelentős hozzájárulását a migrációs folyamatok kezelésének javításához, valamint annak biztosításához, hogy a migránsok nagyobb mértékben járulhassanak hozzá saját származási országuk fejlődéséhez; kéri továbbá a migráció terén aktív nem kormányzati szervezetek megfelelő támogatását;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a diaszpórák, a migránsok szövetségeinek és a nem kormányzati szervezetek szerepét következetes és hatékony migrációs és fejlesztési politikának kell kísérnie mind a befogadó országban, mind pedig a származási országban; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a diaszpórák, a migránsok szövetségeinek és a nem kormányzati szervezetek szerepét következetes és hatékony migrációs és fejlesztési politikának kell kísérnie mind a befogadó országban, mind pedig a származási országban;

| 48. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezen állásfoglalást az AKCS-EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak és az Afrikai Uniónak. |
| --- | --- |

48.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezen állásfoglalást az AKCS-EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak és az Afrikai Uniónak.

---

(1)  Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés fogadta el 2007. június 28-án Wiesbadenben (Németország).

(2)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

(3)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

(4)  COM(2005)0390.

(5)  COM(2005)0642.

(6)  COM(2006)0409.

(7)  COM(2006)0735.

(8)  COM(2005)0669.

(9)  A/RES/61/208.

(10)  A/60/871.

(11)  www.gcim.org.

(12)  http://www.worldbank.org/globaloutlook.

(13)  P6_TA(2006)0319.

(14)  OECD – A migráció hatása a küldő országokra: ismereteink (2006).

(15)  Az ENSZ főtitkárának jelentése – Nemzetközi migráció és fejlődés (A/60/871).

(16)  OECD – A migráció hatása a küldő országokra: ismereteink (2006).

(17)  Az UNDP jelentése, – Emberi fejlődés 2001.

(18)  Ahogyan az Egyesült Királyság Alsóházának Nemzetközi Fejlesztési Bizottsága is javasolja.

(19)  Ilyen politikára sikeres példa a mexikói „dos por uno” program és Andok-beli államok támogatására irányuló olasz „juntos por los Andes” kezdeményezés.

(20)  COM(2005)0603.

(21)  Az első migrációs információs és irányító központot Bamakóban (Mali) hozzák létre.

ÁLLÁSFOGLALÁS
   (1)

a dárfúri helyzetről

Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | amely 2007. június 25. és 28. között ült össze a németországi Wiesbadenben, |
| --- | --- |

—

amely 2007. június 25. és 28. között ült össze a németországi Wiesbadenben,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanács 1591. határozatával létrehozott, Szudánnal foglalkozó szakértői csoport 2006. október 11-i végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanács 1591. határozatával létrehozott, Szudánnal foglalkozó szakértői csoport 2006. október 11-i végleges jelentésére,

| — | tekintettel az Afrikai Unió (AU) 2004 áprilisában hozott, az Afrikai Unió szudáni missziójának (AMIS) történő létrehozásáról szóló határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió (AU) 2004 áprilisában hozott, az Afrikai Unió szudáni missziójának (AMIS) történő létrehozásáról szóló határozatára,

| — | tekintettel a nigériai Abudzsában 2006. május 5-én a szudáni kormány (GoS) és a legnagyobb lázadó csoport, a Szudáni Felszabadítási Hadsereg/Mozgalom (SLA/M) által aláírt dárfúri békemegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nigériai Abudzsában 2006. május 5-én a szudáni kormány (GoS) és a legnagyobb lázadó csoport, a Szudáni Felszabadítási Hadsereg/Mozgalom (SLA/M) által aláírt dárfúri békemegállapodásra,

| — | tekintettel a 2007. április 28–29-én Tripoliban elfogadott, a dárfúri politikai folyamatról szóló tripoli konszenzusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. április 28–29-én Tripoliban elfogadott, a dárfúri politikai folyamatról szóló tripoli konszenzusra,

| — | tekintettel a 2007. április 9-én a GoS, az Egyesült Nemzetek (ENSZ) és az Afrikai Unió között létrejött háromoldalú megállapodásra a könnyű és a nehéz támogatási csomagról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. április 9-én a GoS, az Egyesült Nemzetek (ENSZ) és az Afrikai Unió között létrejött háromoldalú megállapodásra a könnyű és a nehéz támogatási csomagról,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az ENSZ „védelmi felelősség” elve értelmében, amennyiben a nemzeti hatóságok nyilvánvalóan nem biztosítanak védelmet a lakosság számára, más feladata a szükséges védelemről gondoskodni, |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ „védelmi felelősség” elve értelmében, amennyiben a nemzeti hatóságok nyilvánvalóan nem biztosítanak védelmet a lakosság számára, más feladata a szükséges védelemről gondoskodni,

| B. | mivel Kína az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagja és Szudán kiemelt kereskedelmi partnere; mivel 2007. május 10-én Kna Liu Guijin-t nevezte ki dárfúri különleges megbízottjának, |
| --- | --- |

B.

mivel Kína az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagja és Szudán kiemelt kereskedelmi partnere; mivel 2007. május 10-én Kna Liu Guijin-t nevezte ki dárfúri különleges megbízottjának,

| C. | mivel Szudán 2002-ban aláírta a Nemzetközi Büntetőbíróságot létrehozó Római Statútumot, de nem ratifikálta azt, |
| --- | --- |

C.

mivel Szudán 2002-ban aláírta a Nemzetközi Büntetőbíróságot létrehozó Római Statútumot, de nem ratifikálta azt,

| D. | mivel az Afrikai Unió haderőinek dárfúri teljesítménye igen dicséretre méltó; mivel azonban meg kell erősíteni ezeket az erőket és biztosítani kell számukra a küldetésük hatékony végrehajtásához szükséges minden logisztikai és pénzügyi támogatást, |
| --- | --- |

D.

mivel az Afrikai Unió haderőinek dárfúri teljesítménye igen dicséretre méltó; mivel azonban meg kell erősíteni ezeket az erőket és biztosítani kell számukra a küldetésük hatékony végrehajtásához szükséges minden logisztikai és pénzügyi támogatást,

| 1. | üdvözli az AU/ENSZ vegyes haderő 2007. június 12-én történt elfogadását a GoS által; emlékeztet arra, hogy a GoS korábban kötelezettséget vállalat a vegyes haderő Szudánba való beengedésére; ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a haderő lehető leggyorsabb bevetését és a szudáni hatóságokkal való folyamatos együttműködést, és elvárja a GoS-tól a milíciák – többek között a Janjaweed – lefegyverzését, valamint a dárfúri régió bombázásának beszüntetését; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az AU/ENSZ vegyes haderő 2007. június 12-én történt elfogadását a GoS által; emlékeztet arra, hogy a GoS korábban kötelezettséget vállalat a vegyes haderő Szudánba való beengedésére; ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a haderő lehető leggyorsabb bevetését és a szudáni hatóságokkal való folyamatos együttműködést, és elvárja a GoS-tól a milíciák – többek között a Janjaweed – lefegyverzését, valamint a dárfúri régió bombázásának beszüntetését;

| 2. | elítéli a tűzszünet bármely fél általi megsértését, különösen a civil lakosság elleni erőszak minden formáját és a humanitárius segélyszervezetek célpontként való kezelését; |
| --- | --- |

2.

elítéli a tűzszünet bármely fél általi megsértését, különösen a civil lakosság elleni erőszak minden formáját és a humanitárius segélyszervezetek célpontként való kezelését;

| 3. | felhívja a GoS-t az ENSZ-szel való teljes körű együttműködésre és a vonatkozó ENSZ-határozatok végrehajtására; |
| --- | --- |

3.

felhívja a GoS-t az ENSZ-szel való teljes körű együttműködésre és a vonatkozó ENSZ-határozatok végrehajtására;

| 4. | felhívja az ENSZ-t a „védelmi felelősség” elvével összhangban történő cselekvésre annak biztosítása révén, hogy a jövőbeni vegyes haderő az ENSZ Charta értelmében teljes körű felhatalmazással rendelkezzen civilek védelmezésére; |
| --- | --- |

4.

felhívja az ENSZ-t a „védelmi felelősség” elvével összhangban történő cselekvésre annak biztosítása révén, hogy a jövőbeni vegyes haderő az ENSZ Charta értelmében teljes körű felhatalmazással rendelkezzen civilek védelmezésére;

| 5. | felhívja az EU-t és más nemzetközi szereplőket megfelelő intézkedések alkalmazására, amelyek a tűzszünetet megsértő, vagy a civil lakosság, a békefenntartók vagy a humanitárius segélyszervezetek elleni erőszakos cselekmények elkövetőire irányulnak, valamint arra, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést a büntetlenség megszüntetésére; |
| --- | --- |

5.

felhívja az EU-t és más nemzetközi szereplőket megfelelő intézkedések alkalmazására, amelyek a tűzszünetet megsértő, vagy a civil lakosság, a békefenntartók vagy a humanitárius segélyszervezetek elleni erőszakos cselekmények elkövetőire irányulnak, valamint arra, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést a büntetlenség megszüntetésére;

| 6. | felhívja az EU-t és az Afrikai Uniót, hogy képviseljenek egységes frontot a dárfúri konfliktus rendezésére irányuló erőfeszítéseikben, és helyezzenek előtérbe egy átfogó békefolyamatot, amelynek magában kell foglalnia a dárfúri törzsekkel, az országban lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek közösségeivel, női csoportokkal és egyéb civil társadalmi csoportokkal való konzultációt, illetve e csoportok képviseletét; felhívja a nemzetközi közösséget annak biztosítására, hogy az ENSZ/AU közvetítés a dárfúri helyzet békés rendezésének egyetlen útja legyen, valamint arra, hogy támogassák az ellenzéki csoportok bevonásával folytatott politikai párbeszéd folyamatot Csádban és a Közép-afrikai Köztársaságban; |
| --- | --- |

6.

felhívja az EU-t és az Afrikai Uniót, hogy képviseljenek egységes frontot a dárfúri konfliktus rendezésére irányuló erőfeszítéseikben, és helyezzenek előtérbe egy átfogó békefolyamatot, amelynek magában kell foglalnia a dárfúri törzsekkel, az országban lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek közösségeivel, női csoportokkal és egyéb civil társadalmi csoportokkal való konzultációt, illetve e csoportok képviseletét; felhívja a nemzetközi közösséget annak biztosítására, hogy az ENSZ/AU közvetítés a dárfúri helyzet békés rendezésének egyetlen útja legyen, valamint arra, hogy támogassák az ellenzéki csoportok bevonásával folytatott politikai párbeszéd folyamatot Csádban és a Közép-afrikai Köztársaságban;

| 7. | felhívja a nemzetközi közösséget, hogy alakítson ki konszenzust arra vonatkozóan, hogy melyek legyenek a következő stratégiai lépések Dárfúrban, vonjanak be minden lépésbe olyan kulcsfontosságú szereplőket mint Kína és az USA, hozzanak létre egy kapcsolattartó csoportot, amely képes az ilyen konszenzus folyamatos fenntartására és megújítására, továbbá gyakoroljanak nyomást minden lázadó mozgalomra és a GoS-ra a tűzszünet megkezdésére és új béketárgyalások kezdeményezésére; |
| --- | --- |

7.

felhívja a nemzetközi közösséget, hogy alakítson ki konszenzust arra vonatkozóan, hogy melyek legyenek a következő stratégiai lépések Dárfúrban, vonjanak be minden lépésbe olyan kulcsfontosságú szereplőket mint Kína és az USA, hozzanak létre egy kapcsolattartó csoportot, amely képes az ilyen konszenzus folyamatos fenntartására és megújítására, továbbá gyakoroljanak nyomást minden lázadó mozgalomra és a GoS-ra a tűzszünet megkezdésére és új béketárgyalások kezdeményezésére;

| 8. | bizalomépítő intézkedések – úgymint a Dárfúr-Dárfúr párbeszéd és konzultáció – folyamatos európai uniós és nemzetközi támogatására hív fel, a konfliktusban részt vevő valamennyi fél és a civil társadalom bevonásával; |
| --- | --- |

8.

bizalomépítő intézkedések – úgymint a Dárfúr-Dárfúr párbeszéd és konzultáció – folyamatos európai uniós és nemzetközi támogatására hív fel, a konfliktusban részt vevő valamennyi fél és a civil társadalom bevonásával;

| 9. | felhívja a Szudáni Népi Felszabadási Mozgalmat (SPLM), hogy segítse a dárfúri lázadó csoportok egyesülését, hogy lehetővé váljon számukra a nemzetközi tárgyalásokon való részvétel; felhívja a nemzetközi közösséget, hogy gyakoroljon nyomást a lázadó csoportokra az egyesülésük érdekében, és felhívja a GoS-t, hogy adjon időt a lázadóknak az átrendeződésre; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Szudáni Népi Felszabadási Mozgalmat (SPLM), hogy segítse a dárfúri lázadó csoportok egyesülését, hogy lehetővé váljon számukra a nemzetközi tárgyalásokon való részvétel; felhívja a nemzetközi közösséget, hogy gyakoroljon nyomást a lázadó csoportokra az egyesülésük érdekében, és felhívja a GoS-t, hogy adjon időt a lázadóknak az átrendeződésre;

| 10. | felhívja a nemzetközi közösséget, az Afrikai Uniót és az ENSZ-t egy olyan politikai folyamatban való részvételre, amely azzal kezdődik, hogy segítenek a fennmaradó lázadó csoportoknak az egyesülésben, hogy ezáltal egységesen tudjanak tárgyalni, szélesítsék a részvételt és megerősítsék a tárgyalási struktúrát; |
| --- | --- |

10.

felhívja a nemzetközi közösséget, az Afrikai Uniót és az ENSZ-t egy olyan politikai folyamatban való részvételre, amely azzal kezdődik, hogy segítenek a fennmaradó lázadó csoportoknak az egyesülésben, hogy ezáltal egységesen tudjanak tárgyalni, szélesítsék a részvételt és megerősítsék a tárgyalási struktúrát;

| 11. | diplomáciai és békés eszközök alkalmazásával történő, a lehető legteljesebb együttműködésre hív fel a Közép-afrikai Köztársasággal, Csáddal és a GoS-sal, a mindenki érdekét szolgáló regionális biztonság megteremtéséért; |
| --- | --- |

11.

diplomáciai és békés eszközök alkalmazásával történő, a lehető legteljesebb együttműködésre hív fel a Közép-afrikai Köztársasággal, Csáddal és a GoS-sal, a mindenki érdekét szolgáló regionális biztonság megteremtéséért;

| 12. | üdvözli a dárfúri politikai folyamatról szóló tripoli konszenzust (2), amely sürgeti a konfliktusban részt vevő feleket, hogy „haladéktalanul vessenek véget az ellenségeskedésnek és késlekedés nélkül teljesítsék a tűzszünet betartására tett kötelezettségvállalásukat”, figyelmeztet, hogy „azoknak, akik akadályozzák a dárfúri békefolyamatot, vállalniuk kell ennek következményeit”, továbbá hangsúlyozza, hogy „a vegyes működésre való átállás megvalósításáig szükség van az AMIS folyamatos finanszírozására”; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a dárfúri politikai folyamatról szóló tripoli konszenzust (2), amely sürgeti a konfliktusban részt vevő feleket, hogy „haladéktalanul vessenek véget az ellenségeskedésnek és késlekedés nélkül teljesítsék a tűzszünet betartására tett kötelezettségvállalásukat”, figyelmeztet, hogy „azoknak, akik akadályozzák a dárfúri békefolyamatot, vállalniuk kell ennek következményeit”, továbbá hangsúlyozza, hogy „a vegyes működésre való átállás megvalósításáig szükség van az AMIS folyamatos finanszírozására”;

| 13. | sürgeti a GoS-t a Nemzetközi Büntetőbíróság statútumának ratifikálására és az ENSZ Biztonsági Tanács 1593. sz. határozata szerinti felelősségeknek való megfelelésre; felszólítja azokat a személyeket, akik ellen a Nemzetközi Büntetőbíróság vádat emelt, hogy adják fel magukat; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a GoS-t a Nemzetközi Büntetőbíróság statútumának ratifikálására és az ENSZ Biztonsági Tanács 1593. sz. határozata szerinti felelősségeknek való megfelelésre; felszólítja azokat a személyeket, akik ellen a Nemzetközi Büntetőbíróság vádat emelt, hogy adják fel magukat;

| 14. | elismeri azokat az erőfeszítéseket, amelyekkel Kína hozzájárult az ENSZ vegyes haderő bevetéséhez; sürgeti Kínát, hogy használja ki befolyását és építsen a közelmúltban tett lépésekre, és ösztönözze a GoS-t, hogy folytassa a lázadó csoportokkal folytatott átfogó tárgyalásait a konfliktus békés rendezése érdekében; |
| --- | --- |

14.

elismeri azokat az erőfeszítéseket, amelyekkel Kína hozzájárult az ENSZ vegyes haderő bevetéséhez; sürgeti Kínát, hogy használja ki befolyását és építsen a közelmúltban tett lépésekre, és ösztönözze a GoS-t, hogy folytassa a lázadó csoportokkal folytatott átfogó tárgyalásait a konfliktus békés rendezése érdekében;

| 15. | felhívja továbbá a harmadik feleket, hogy szüntessék be a konfliktusban részt vevő felek felé irányuló fegyverkivitelt a régióban, és tartsák tiszteletben az emberi jogokat és a nemzetközi békét és biztonságot a Szudánnal való kapcsolataikban; |
| --- | --- |

15.

felhívja továbbá a harmadik feleket, hogy szüntessék be a konfliktusban részt vevő felek felé irányuló fegyverkivitelt a régióban, és tartsák tiszteletben az emberi jogokat és a nemzetközi békét és biztonságot a Szudánnal való kapcsolataikban;

| 16. | úgy véli, hogy a dárfúri konfliktus alapvető okai az elmaradottságban, a régióban élő népesség gazdasági és politikai marginalizációjában, valamint az éghajlatváltozáshoz köthető súlyos ökológiai problémákban keresendők úgymint a gyors elsivatagosodásban, a gyakori aszályban és a fokozódó vízhiányban; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a dárfúri konfliktus alapvető okai az elmaradottságban, a régióban élő népesség gazdasági és politikai marginalizációjában, valamint az éghajlatváltozáshoz köthető súlyos ökológiai problémákban keresendők úgymint a gyors elsivatagosodásban, a gyakori aszályban és a fokozódó vízhiányban;

| 17. | felhívja a GoS-t és a nemzetközi közösséget, hogy mindent tegyenek meg a dárfúri régió elmaradottságának felszámolása érdekében, ideértve a vízhiány hatalmas problémáját is, biztosítsanak jelentős mértékű humanitárius segélyt, valamint jogállamiság és a népesség politikai és gazdasági jogainak erősítését célzó támogatásokat; |
| --- | --- |

17.

felhívja a GoS-t és a nemzetközi közösséget, hogy mindent tegyenek meg a dárfúri régió elmaradottságának felszámolása érdekében, ideértve a vízhiány hatalmas problémáját is, biztosítsanak jelentős mértékű humanitárius segélyt, valamint jogállamiság és a népesség politikai és gazdasági jogainak erősítését célzó támogatásokat;

| 18. | felhívja a konfliktusban részt vevő feleket, hogy tartózkodjanak a 18 év alatti gyermekkatonák toborzásától és alkalmazásától, és felhívja a szudáni hatóságokat a lakóhelyüket elhagyni kényszerült gyermekek, különösen a kísérő nélküli kiskorúak védelmére, a vonatkozó egyezményekben megállapítottak értelmében; |
| --- | --- |

18.

felhívja a konfliktusban részt vevő feleket, hogy tartózkodjanak a 18 év alatti gyermekkatonák toborzásától és alkalmazásától, és felhívja a szudáni hatóságokat a lakóhelyüket elhagyni kényszerült gyermekek, különösen a kísérő nélküli kiskorúak védelmére, a vonatkozó egyezményekben megállapítottak értelmében;

| 19. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az AKCS-EU Tanácsnak, a Bizottságnak, a szudáni kormánynak és parlamentnek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és az Afrikai Unió intézményeinek. |
| --- | --- |

19.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az AKCS-EU Tanácsnak, a Bizottságnak, a szudáni kormánynak és parlamentnek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és az Afrikai Unió intézményeinek.

---

(1)  Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés fogadta el 2007. június 28-án Wiesbadenben (Németország).

(2)  A tripoli konszenzus a dárfúri helyzetről 2007. április 28–29-én, Tripoliban rendezett nemzetközi találkozó eredményeként létrejött dokumentum. A találkozó az ENSZ, az Afrikai Unió, az EU, az Arab Államok Ligája, Szudán, Csád, Egyiptom, Eritrea, Líbia, Kína, Franciaország, Oroszország, az Egyesült Királyság, az USA, Kanada, Hollandia és Norvégia részvételével zajlott.

---

V. MELLÉKLET

AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT MÓDOSÍTÁSA
   (1)

| Jelenlegi szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11. cikk
  Hivatalos nyelvek
  1.   A Közgyűlés hivatalos nyelvei: cseh, dán, holland, angol, észt, finn, francia, német, görög, magyar, olasz, lett, litván, máltai, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, spanyol és svéd.
  2.   A Közgyűlés által elfogadott aktusokat a hivatalos nyelveken teszik közzé. Az előkészítő és munkadokumentumok angol és francia nyelven kerülnek közzétételre.
  3.   Az Elnökség meghatározhatja azokat a nyelveket, amelyekre tolmácsolást biztosít, amennyiben a Közgyűlés üléseire az Európai Parlament szokásos munkahelyein kívül kerül sor. | 11. cikk
  Hivatalos nyelvek
  1.   A Közgyűlés hivatalos nyelvei:
  bolgár
  , cseh, dán, holland, angol, észt, finn, francia, német, görög, magyar, olasz, lett, litván, máltai, lengyel, portugál,
  román
  , szlovák, szlovén, spanyol és svéd.
  2.   A Közgyűlés által elfogadott aktusokat a hivatalos nyelveken teszik közzé. Az előkészítő és munkadokumentumok angol és francia nyelven kerülnek közzétételre.
  3.   Az Elnökség meghatározhatja azokat a nyelveket, amelyekre tolmácsolást biztosít, amennyiben a Közgyűlés üléseire az Európai Parlament szokásos munkahelyein kívül kerül sor. |

Jelenlegi szöveg

Módosítás

11. cikk

Hivatalos nyelvek

1.   A Közgyűlés hivatalos nyelvei: cseh, dán, holland, angol, észt, finn, francia, német, görög, magyar, olasz, lett, litván, máltai, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, spanyol és svéd.

2.   A Közgyűlés által elfogadott aktusokat a hivatalos nyelveken teszik közzé. Az előkészítő és munkadokumentumok angol és francia nyelven kerülnek közzétételre.

3.   Az Elnökség meghatározhatja azokat a nyelveket, amelyekre tolmácsolást biztosít, amennyiben a Közgyűlés üléseire az Európai Parlament szokásos munkahelyein kívül kerül sor.

11. cikk

Hivatalos nyelvek

1.   A Közgyűlés hivatalos nyelvei:
  bolgár
  , cseh, dán, holland, angol, észt, finn, francia, német, görög, magyar, olasz, lett, litván, máltai, lengyel, portugál,
  román
  , szlovák, szlovén, spanyol és svéd.

2.   A Közgyűlés által elfogadott aktusokat a hivatalos nyelveken teszik közzé. Az előkészítő és munkadokumentumok angol és francia nyelven kerülnek közzétételre.

3.   Az Elnökség meghatározhatja azokat a nyelveket, amelyekre tolmácsolást biztosít, amennyiben a Közgyűlés üléseire az Európai Parlament szokásos munkahelyein kívül kerül sor.

---

(1)  Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés fogadta el 2007. június 28-án Wiesbadenben (Németország).

---