# Jurnalul Oficial C 215/2007

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 215 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5014 septembrie 2007 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 215

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5014 septembrie 2007

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2007/C 215/01 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4695 — Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2007/C 215/01

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4695 — Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2007/C 215/02 | Rata de schimb a monedei euro | 2 |
| 2007/C 215/03 | Orientări privind aplicarea articolului 81 din Tratatul CE serviciilor de transport maritim — Proiect (
  1
  ) | 3 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2007/C 215/02

Rata de schimb a monedei euro

2

2007/C 215/03

Orientări privind aplicarea articolului 81 din Tratatul CE serviciilor de transport maritim — Proiect (
  1
  )

1

3

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2007/C 215/04 | Ajutor de Stat — Portugalia — Ajutor de Stat C 30/07 (ex N 555/06) — Industria conservelor de pește — Subvenție pentru societatea SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. — Regiunea Autonomă a Azorelor — Invitație pentru prezentarea observațiilor în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  ) | 16 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2007/C 215/04

Ajutor de Stat — Portugalia — Ajutor de Stat C 30/07 (ex N 555/06) — Industria conservelor de pește — Subvenție pentru societatea SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. — Regiunea Autonomă a Azorelor — Invitație pentru prezentarea observațiilor în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 14.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 215/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.4695 — Alstom/SBB Cargo/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 215/01)

La data 22 august 2007 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4695. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4695. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 14.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 215/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 215/2

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

13 septembrie 2007

(2007/C 215/02)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3897 |
| JPY | yen japonez | 159,52 |
| DKK | coroana daneză | 7,4476 |
| GBP | lira sterlină | 0,68525 |
| SEK | coroana suedeză | 9,2766 |
| CHF | franc elvețian | 1,6415 |
| ISK | coroana islandeză | 88,74 |
| NOK | coroana norvegiană | 7,8345 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CYP | lira cipriotă | 0,5842 |
| CZK | coroana cehă | 27,483 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 253,94 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,702 |
| MTL | lira malteză | 0,4293 |
| PLN | zlot polonez | 3,7815 |
| RON | leu românesc nou | 3,3265 |
| SKK | coroana slovacă | 33,662 |
| TRY | lira turcească | 1,7576 |
| AUD | dolar australian | 1,6565 |
| CAD | dolar canadian | 1,436 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,8256 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,9437 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0987 |
| KRW | won sud-coreean | 1 294,64 |
| ZAR | rand sud-african | 9,9189 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,4373 |
| HRK | kuna croată | 7,3285 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 066,65 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8327 |
| PHP | peso Filipine | 64,357 |
| RUB | rubla rusească | 35,225 |
| THB | baht thailandez | 44,535 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3897

JPY

yen japonez

159,52

DKK

coroana daneză

7,4476

GBP

lira sterlină

0,68525

SEK

coroana suedeză

9,2766

CHF

franc elvețian

1,6415

ISK

coroana islandeză

88,74

NOK

coroana norvegiană

7,8345

BGN

leva bulgărească

1,9558

CYP

lira cipriotă

0,5842

CZK

coroana cehă

27,483

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

253,94

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,702

MTL

lira malteză

0,4293

PLN

zlot polonez

3,7815

RON

leu românesc nou

3,3265

SKK

coroana slovacă

33,662

TRY

lira turcească

1,7576

AUD

dolar australian

1,6565

CAD

dolar canadian

1,436

HKD

dolar Hong Kong

10,8256

NZD

dolar neozeelandez

1,9437

SGD

dolar Singapore

2,0987

KRW

won sud-coreean

1 294,64

ZAR

rand sud-african

9,9189

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,4373

HRK

kuna croată

7,3285

IDR

rupia indoneziană

13 066,65

MYR

ringgit Malaiezia

4,8327

PHP

peso Filipine

64,357

RUB

rubla rusească

35,225

THB

baht thailandez

44,535

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referinţă publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 14.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 215/3

---

Orientări privind aplicarea articolului 81 din Tratatul CE serviciilor de transport maritim

Proiect

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 215/03)

1.   Introducere

| 1. | Aceste orientări stabilesc principiile pe care Comisia Comunităților Europene le va urma pentru a defini piețele și a evalua acordurile de cooperare din sectoarele serviciilor de transport maritim afectate în mod direct de modificările aduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 al Consiliului din 25 septembrie 2006 de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 4056/86 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a dispozițiilor articolelor 85 și 86 (în prezent 81 și 82) din tratat la transportul maritim și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1/2003 în sensul extinderii domeniului de aplicare al acestuia pentru a include cabotajul și serviciile tramp internaționale (1). |
| --- | --- |

1.

Aceste orientări stabilesc principiile pe care Comisia Comunităților Europene le va urma pentru a defini piețele și a evalua acordurile de cooperare din sectoarele serviciilor de transport maritim afectate în mod direct de modificările aduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 al Consiliului din 25 septembrie 2006 de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 4056/86 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a dispozițiilor articolelor 85 și 86 (în prezent 81 și 82) din tratat la transportul maritim și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1/2003 în sensul extinderii domeniului de aplicare al acestuia pentru a include cabotajul și serviciile tramp internaționale (1).

| 2. | Orientările sunt menite să sprijine întreprinderile și asociațiile de întreprinderi, care desfășoară aceste servicii dinspre și/sau înspre unul sau mai multe porturi din Uniunea Europeană, să evalueze dacă acordurile (2) lor sunt compatibile cu articolul 81 din Tratatul de instituire a Comunităților Europene. Aceste orientări nu se aplică altor sectoare. |
| --- | --- |

2.

Orientările sunt menite să sprijine întreprinderile și asociațiile de întreprinderi, care desfășoară aceste servicii dinspre și/sau înspre unul sau mai multe porturi din Uniunea Europeană, să evalueze dacă acordurile (2) lor sunt compatibile cu articolul 81 din Tratatul de instituire a Comunităților Europene. Aceste orientări nu se aplică altor sectoare.

| 3. | Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 a extins domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (3) și a Regulamentului (CE) nr. 773/2004 al Comisiei din 7 aprilie 2004 privind desfășurarea procedurilor puse în aplicare de Comisie în temeiul articolelor 81 și 82 din Tratatul CE (4), în vederea includerii serviciilor de cabotaj maritim și serviciilor navelor tramp. Începând de la 18 octombrie 2006, toate sectoarele serviciilor de transport maritim sunt supuse cadrului procedural general aplicabil. |
| --- | --- |

3.

Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 a extins domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (3) și a Regulamentului (CE) nr. 773/2004 al Comisiei din 7 aprilie 2004 privind desfășurarea procedurilor puse în aplicare de Comisie în temeiul articolelor 81 și 82 din Tratatul CE (4), în vederea includerii serviciilor de cabotaj maritim și serviciilor navelor tramp. Începând de la 18 octombrie 2006, toate sectoarele serviciilor de transport maritim sunt supuse cadrului procedural general aplicabil.

| 4. | Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 a abrogat, de asemenea, Regulamentul (CEE) nr. 4056/1986 al Consiliului din 22 decembrie 1986 privind aplicarea articolelor 85 și 86 (în prezent 81 și 82) din Tratatul CE transportului maritim (5), incluzând exceptarea pe categorii a cartelurilor armatorilor navelor de linie, care permitea companiilor maritime reunite în carteluri ale armatorilor navelor de linie să stabilească tarife și alte condiții de transport, deoarece sistemul cartelurilor nu mai îndeplinea criteriile articolului 81 alineatul (3) din tratat. Abrogarea exceptării pe categorii produce efecte începând cu data de 18 octombrie 2008. De la această dată, companiile de transport maritim de linie care oferă servicii dinspre și/sau înspre unul sau mai multe porturi din Uniunea Europeană sunt obligate să înceteze toate activitățile cartelurilor armatorilor navelor de linie contrare prevederilor articolului 81 din Tratat. Această interdicție este valabilă indiferent dacă alte jurisdicții permit, în mod expres sau tacit, fixarea de tarife, fie prin carteluri ale armatorilor, fie prin „acorduri de discuție”. |
| --- | --- |

4.

Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 a abrogat, de asemenea, Regulamentul (CEE) nr. 4056/1986 al Consiliului din 22 decembrie 1986 privind aplicarea articolelor 85 și 86 (în prezent 81 și 82) din Tratatul CE transportului maritim (5), incluzând exceptarea pe categorii a cartelurilor armatorilor navelor de linie, care permitea companiilor maritime reunite în carteluri ale armatorilor navelor de linie să stabilească tarife și alte condiții de transport, deoarece sistemul cartelurilor nu mai îndeplinea criteriile articolului 81 alineatul (3) din tratat. Abrogarea exceptării pe categorii produce efecte începând cu data de 18 octombrie 2008. De la această dată, companiile de transport maritim de linie care oferă servicii dinspre și/sau înspre unul sau mai multe porturi din Uniunea Europeană sunt obligate să înceteze toate activitățile cartelurilor armatorilor navelor de linie contrare prevederilor articolului 81 din Tratat. Această interdicție este valabilă indiferent dacă alte jurisdicții permit, în mod expres sau tacit, fixarea de tarife, fie prin carteluri ale armatorilor, fie prin „acorduri de discuție”.

| 5. | Prezentele orientări completează îndrumările anterioare ale Comisiei Europene. Dat fiind că serviciile de transport maritim se caracterizează prin acorduri de cooperare ample între transportatorii concurenți, Orientările privind aplicabilitatea articolului 81 al Tratatului CE la acordurile de cooperare orizontală (6) (Orientările privind cooperarea orizontală) și Orientările de aplicare a articolului 81 alineatul (3) din tratat (7) sunt deosebit de relevante. |
| --- | --- |

5.

Prezentele orientări completează îndrumările anterioare ale Comisiei Europene. Dat fiind că serviciile de transport maritim se caracterizează prin acorduri de cooperare ample între transportatorii concurenți, Orientările privind aplicabilitatea articolului 81 al Tratatului CE la acordurile de cooperare orizontală (6) (Orientările privind cooperarea orizontală) și Orientările de aplicare a articolului 81 alineatul (3) din tratat (7) sunt deosebit de relevante.

| 6. | Acordurile privind cooperarea orizontală în sectorul transportului maritim de linie care privesc oferirea de servicii comune, cad sub incidența Regulamentului (CE) nr. 823/2000 al Comisiei din 19 aprilie 2000 privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat anumitor categorii de acorduri, decizii și practici concertate între companiile maritime de linie (consorții) (8). Acesta prevede (în temeiul articolului 81 alineatul (3) din tratat) condițiile în care interdicția prevăzută de articolul 81 alineatul (1) din tratat nu se aplică la acordurile dintre doi sau mai mulți transportatori navali (consorții). El va fi revizuit în urma modificărilor introduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 (9). |
| --- | --- |

6.

Acordurile privind cooperarea orizontală în sectorul transportului maritim de linie care privesc oferirea de servicii comune, cad sub incidența Regulamentului (CE) nr. 823/2000 al Comisiei din 19 aprilie 2000 privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat anumitor categorii de acorduri, decizii și practici concertate între companiile maritime de linie (consorții) (8). Acesta prevede (în temeiul articolului 81 alineatul (3) din tratat) condițiile în care interdicția prevăzută de articolul 81 alineatul (1) din tratat nu se aplică la acordurile dintre doi sau mai mulți transportatori navali (consorții). El va fi revizuit în urma modificărilor introduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 (9).

| 7. | Prezentele orientări nu aduc atingere interpretării articolului 81 din tratat care poate fi dată de Curtea de Justiție sau de Tribunalul de Primă Instanță al Comunităților Europene. Principiile enunțate în prezentele orientări trebuie aplicate în funcție de circumstanțele specifice fiecărui caz. |
| --- | --- |

7.

Prezentele orientări nu aduc atingere interpretării articolului 81 din tratat care poate fi dată de Curtea de Justiție sau de Tribunalul de Primă Instanță al Comunităților Europene. Principiile enunțate în prezentele orientări trebuie aplicate în funcție de circumstanțele specifice fiecărui caz.

| 8. | Comisia va aplica aceste orientări pentru o perioadă inițială de cinci ani. |
| --- | --- |

8.

Comisia va aplica aceste orientări pentru o perioadă inițială de cinci ani.

2.   Servicii de transport maritim

2.1.   Domeniul de aplicare

| 9. | Sectoarele de transport maritim afectate în mod direct de modificările aduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 sunt serviciile de transport maritim de linie, serviciile de cabotaj maritim și serviciile navelor tramp. |
| --- | --- |

9.

Sectoarele de transport maritim afectate în mod direct de modificările aduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 sunt serviciile de transport maritim de linie, serviciile de cabotaj maritim și serviciile navelor tramp.

| 10. | Transportul maritim de linie presupune transportul regulat de mărfuri, de obicei în containere, spre porturi aflate pe un traseu geografic stabilit, cunoscut sub numele de rută. Alte caracteristici ale serviciilor maritime sunt următoarele: orarele și datele de navigație sunt anunțate în prealabil, iar serviciile sunt oferite oricărui utilizator de transport. Articolul 1 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (EEC) nr. 4056/86 definește serviciile navelor tramp drept transportul de bunuri în vrac sau în vrac plasat în ambalaj pe o navă navlosită integral sau parțial unuia sau mai multor expeditori pe baza unui contract de navlosire pe cursă sau timp sau a oricărei forme de contract cu dată de plecare neplanificată în mod regulat sau neanunțată unde navlul este negociat liber, de la caz la caz, în conformitate cu condițiile de cerere și ofertă. Acesta reprezintă, de fapt, transportul ocazional al unui singur tip de marfă cu care se încarcă întreaga navă (10). Cabotajul presupune prestarea de servicii de transport maritim, inclusiv cu nave de linie și nave tramp, între două sau mai multe porturi din cadrul aceluiași stat membru (11). Cu toate că aceste Orientări nu se adresează în mod specific serviciilor de cabotaj, ale sunt aplicabile acestora în măsura în care ele sunt oferite fie ca servicii de transport maritim de linie, fie de tramp. |
| --- | --- |

10.

Transportul maritim de linie presupune transportul regulat de mărfuri, de obicei în containere, spre porturi aflate pe un traseu geografic stabilit, cunoscut sub numele de rută. Alte caracteristici ale serviciilor maritime sunt următoarele: orarele și datele de navigație sunt anunțate în prealabil, iar serviciile sunt oferite oricărui utilizator de transport. Articolul 1 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (EEC) nr. 4056/86 definește serviciile navelor tramp drept transportul de bunuri în vrac sau în vrac plasat în ambalaj pe o navă navlosită integral sau parțial unuia sau mai multor expeditori pe baza unui contract de navlosire pe cursă sau timp sau a oricărei forme de contract cu dată de plecare neplanificată în mod regulat sau neanunțată unde navlul este negociat liber, de la caz la caz, în conformitate cu condițiile de cerere și ofertă. Acesta reprezintă, de fapt, transportul ocazional al unui singur tip de marfă cu care se încarcă întreaga navă (10). Cabotajul presupune prestarea de servicii de transport maritim, inclusiv cu nave de linie și nave tramp, între două sau mai multe porturi din cadrul aceluiași stat membru (11). Cu toate că aceste Orientări nu se adresează în mod specific serviciilor de cabotaj, ale sunt aplicabile acestora în măsura în care ele sunt oferite fie ca servicii de transport maritim de linie, fie de tramp.

2.2.   Efectul asupra comerțului dintre statele membre

| 11. | Articolul 81 din tratat se aplică tuturor acordurilor care pot afecta comerțul dintre statele membre. Pentru a exista un efect asupra comerțului, trebuie să se poată preconiza cu un grad suficient de probabilitate, pe baza unui set de factori obiectivi de fapt sau de drept, că acordul sau conduita respectivă pot avea o influență, directă sau indirectă, reală sau potențială, asupra schimburilor comerciale dintre statele membre, susceptibile să prejudicieze obiectivelor pieței unice (12). Comisia a furnizat indicații privind modul în care va aplica acest concept în Orientările sale privind conceptul de efect asupra comerțului, prevăzut în articolele 81 și 82 din tratat (13). |
| --- | --- |

11.

Articolul 81 din tratat se aplică tuturor acordurilor care pot afecta comerțul dintre statele membre. Pentru a exista un efect asupra comerțului, trebuie să se poată preconiza cu un grad suficient de probabilitate, pe baza unui set de factori obiectivi de fapt sau de drept, că acordul sau conduita respectivă pot avea o influență, directă sau indirectă, reală sau potențială, asupra schimburilor comerciale dintre statele membre, susceptibile să prejudicieze obiectivelor pieței unice (12). Comisia a furnizat indicații privind modul în care va aplica acest concept în Orientările sale privind conceptul de efect asupra comerțului, prevăzut în articolele 81 și 82 din tratat (13).

| 12. | Serviciile de transport oferite de companiile de linie sau de operatorii acordurilor de utilizare în comun au adesea un caracter internațional, conectând porturi comunitare cu țări terțe și/sau implicând exporturi sau importuri între două sau mai multe state membre (comerț intracomunitar) (14). În majoritatea cazurilor este probabil ca acestea să afecteze comerțul între statele membre, ținând seama, printre altele, de impactul pe care îl au asupra piețelor serviciilor de transport și serviciilor intermediare (15). |
| --- | --- |

12.

Serviciile de transport oferite de companiile de linie sau de operatorii acordurilor de utilizare în comun au adesea un caracter internațional, conectând porturi comunitare cu țări terțe și/sau implicând exporturi sau importuri între două sau mai multe state membre (comerț intracomunitar) (14). În majoritatea cazurilor este probabil ca acestea să afecteze comerțul între statele membre, ținând seama, printre altele, de impactul pe care îl au asupra piețelor serviciilor de transport și serviciilor intermediare (15).

| 13. | Conceptul de efectul asupra comerțului între statele membre este de o importanță particulară pentru serviciile de cabotaj maritim, fiind în măsură să determine de asemenea domeniul de aplicare a articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute în articolul 81 din tratat. Măsura în care aceste servicii pot afecta comerțul dintre statele membre trebuie evaluată de la caz la caz (16). |
| --- | --- |

13.

Conceptul de efectul asupra comerțului între statele membre este de o importanță particulară pentru serviciile de cabotaj maritim, fiind în măsură să determine de asemenea domeniul de aplicare a articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute în articolul 81 din tratat. Măsura în care aceste servicii pot afecta comerțul dintre statele membre trebuie evaluată de la caz la caz (16).

2.3.   Piața relevantă

| 14. | Pentru a evalua efectele asupra concurenței ale unui acord, în sensul articolului 81 din tratat, este necesară definirea pieței geografice relevante și pieței relevante a produsului. Principalul obiectiv al definirii pieței este acela de a identifica în mod sistematic presiunile concurențiale cu care se confruntă o întreprindere. Orientări pe această temă pot fi găsite în Comunicarea Comisiei privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței (17). Aceste orientări sunt în aceeași măsură aplicabile pentru definirea pieței din perspectiva serviciilor de transport maritim. |
| --- | --- |

14.

Pentru a evalua efectele asupra concurenței ale unui acord, în sensul articolului 81 din tratat, este necesară definirea pieței geografice relevante și pieței relevante a produsului. Principalul obiectiv al definirii pieței este acela de a identifica în mod sistematic presiunile concurențiale cu care se confruntă o întreprindere. Orientări pe această temă pot fi găsite în Comunicarea Comisiei privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței (17). Aceste orientări sunt în aceeași măsură aplicabile pentru definirea pieței din perspectiva serviciilor de transport maritim.

| 15. | Piața relevantă a produselor cuprinde toate acele produse și/sau servicii considerate interschimbabile sau substituibile de către consumator, datorită caracteristicilor produselor, a prețurilor și a utilizării căreia acestea îi sunt destinate (18). Piața geografică relevantă reprezintă zona în care întreprinderile interesate sunt implicate în cererea și oferta de produse și servicii, în care condițiile concurențiale sunt suficient de omogene și care poate fi distinsă de zonele învecinate, deoarece condițiile concurențiale diferă într-o măsură apreciabilă în zonele respective (19). Unul sau mai mulți transportatori nu pot avea un impact semnificativ asupra condițiilor predominante ale pieței dacă clienții pot opta în termen scurt pentru alți furnizori de servicii ca răspuns la schimbări mici și permanente ale prețului relativ, fără a avea de suportat costuri sau riscuri adiționale semnificative (20). |
| --- | --- |

15.

Piața relevantă a produselor cuprinde toate acele produse și/sau servicii considerate interschimbabile sau substituibile de către consumator, datorită caracteristicilor produselor, a prețurilor și a utilizării căreia acestea îi sunt destinate (18). Piața geografică relevantă reprezintă zona în care întreprinderile interesate sunt implicate în cererea și oferta de produse și servicii, în care condițiile concurențiale sunt suficient de omogene și care poate fi distinsă de zonele învecinate, deoarece condițiile concurențiale diferă într-o măsură apreciabilă în zonele respective (19). Unul sau mai mulți transportatori nu pot avea un impact semnificativ asupra condițiilor predominante ale pieței dacă clienții pot opta în termen scurt pentru alți furnizori de servicii ca răspuns la schimbări mici și permanente ale prețului relativ, fără a avea de suportat costuri sau riscuri adiționale semnificative (20).

2.3.1.   Transportul maritim de linie

| 16. | Serviciile de transport maritim containerizat au fost identificate ca piața relevantă a produsului în ceea ce privește transportul maritim de linie în mai multe decizii ale Comisiei și hotărâri ale Curții (21). Alte modalități de transport nu au fost incluse în aceeași piață a serviciilor chiar dacă în unele cazuri aceste servicii ar putea fi interschimbabile, într-o măsură limitată. Aceasta deoarece un procent substanțial din mărfurile transportate în containere nu pot fi transportate prin alte mijloace, cum ar fi serviciile de transport aerian (22). |
| --- | --- |

16.

Serviciile de transport maritim containerizat au fost identificate ca piața relevantă a produsului în ceea ce privește transportul maritim de linie în mai multe decizii ale Comisiei și hotărâri ale Curții (21). Alte modalități de transport nu au fost incluse în aceeași piață a serviciilor chiar dacă în unele cazuri aceste servicii ar putea fi interschimbabile, într-o măsură limitată. Aceasta deoarece un procent substanțial din mărfurile transportate în containere nu pot fi transportate prin alte mijloace, cum ar fi serviciile de transport aerian (22).

| 17. | În anumite circumstanțe, poate fi oportună definirea unei piețe de produse mai restrânse, limitată la tipul de produs transportat pe apă. De exemplu, transportul bunurilor perisabile ar putea să fie limitat la containere frigorifice sau să includă transportul în nave frigorifice convenționale (23). Dacă, în condiții excepționale, substituirea transportului convențional (în vrac plasat în ambalaj) cu transportul containerizat este posibilă (24), se pare că invers — înlocuirea containerelor cu sistemul vrac — nu este o opțiune de durată. Pentru marea majoritate a categoriilor de bunuri și a utilizatorilor mărfurilor containerizate, transportul în vrac plasat în ambalaj nu oferă o alternativă rezonabilă în raport cu transportul maritim containerizat (25). Odată ce încărcătura este în mod regulat containerizată, este puțin probabil să mai fie vreodată transportată ca marfă necontainerizată (26). Transportul maritim containerizat este așadar substituibil într-o singură direcție (27). |
| --- | --- |

17.

În anumite circumstanțe, poate fi oportună definirea unei piețe de produse mai restrânse, limitată la tipul de produs transportat pe apă. De exemplu, transportul bunurilor perisabile ar putea să fie limitat la containere frigorifice sau să includă transportul în nave frigorifice convenționale (23). Dacă, în condiții excepționale, substituirea transportului convențional (în vrac plasat în ambalaj) cu transportul containerizat este posibilă (24), se pare că invers — înlocuirea containerelor cu sistemul vrac — nu este o opțiune de durată. Pentru marea majoritate a categoriilor de bunuri și a utilizatorilor mărfurilor containerizate, transportul în vrac plasat în ambalaj nu oferă o alternativă rezonabilă în raport cu transportul maritim containerizat (25). Odată ce încărcătura este în mod regulat containerizată, este puțin probabil să mai fie vreodată transportată ca marfă necontainerizată (26). Transportul maritim containerizat este așadar substituibil într-o singură direcție (27).

| 18. | Piața geografică relevantă reprezintă zona în care serviciile sunt puse pe piață, în general o serie de porturi la fiecare capăt al serviciului (28). Cât privește capătul european al serviciului, piața geografică a fost identificată până la ora actuală cu o serie de porturi din nordul Europei și/sau la Marea Mediterană. Deoarece serviciile de transport maritim de linie de la Marea Mediterană sunt doar într-un procent nesemnificativ substituibile celor desfășurate de porturile din nordul Europei, acestea au fost identificate ca piețe separate (29). |
| --- | --- |

18.

Piața geografică relevantă reprezintă zona în care serviciile sunt puse pe piață, în general o serie de porturi la fiecare capăt al serviciului (28). Cât privește capătul european al serviciului, piața geografică a fost identificată până la ora actuală cu o serie de porturi din nordul Europei și/sau la Marea Mediterană. Deoarece serviciile de transport maritim de linie de la Marea Mediterană sunt doar într-un procent nesemnificativ substituibile celor desfășurate de porturile din nordul Europei, acestea au fost identificate ca piețe separate (29).

2.3.2.   Serviciile navelor tramp

| 19. | Comisia nu a aplicat încă articolul 81 din tratat la serviciile de transport maritim cu nave tramp. Întreprinderile pot ține seama de elementele de mai jos în analiza lor, în măsura în care acestea sunt relevante pentru serviciile de transport maritim cu nave tramp pe care le furnizează. |
| --- | --- |

19.

Comisia nu a aplicat încă articolul 81 din tratat la serviciile de transport maritim cu nave tramp. Întreprinderile pot ține seama de elementele de mai jos în analiza lor, în măsura în care acestea sunt relevante pentru serviciile de transport maritim cu nave tramp pe care le furnizează.

Elemente de luat în considerare pentru a determina piața relevantă a produsului din punctul de vedere al cererii (substituirea cererii)

| 20. | „Condițiile esențiale” ale unei cereri de transport reprezintă punctul de plecare pentru definirea piețelor relevante de transport maritim cu nave tramp, deoarece acestea identifică, în general, elementele esențiale (30) ale cerințelor de transport în cauză. În funcție de nevoile specifice ale utilizatorilor, acestea vor fi alcătuite din elemente negociabile și non-negociabile. Odată identificat, un element negociabil din cadrul condițiilor esențiale, cum ar fi tipul sau mărimea navei, pot indica, de exemplu, că piața relevantă este, din perspectiva acestui element particular, mai extinsă decât se precizase în cererea de transport inițială. |
| --- | --- |

20.

„Condițiile esențiale” ale unei cereri de transport reprezintă punctul de plecare pentru definirea piețelor relevante de transport maritim cu nave tramp, deoarece acestea identifică, în general, elementele esențiale (30) ale cerințelor de transport în cauză. În funcție de nevoile specifice ale utilizatorilor, acestea vor fi alcătuite din elemente negociabile și non-negociabile. Odată identificat, un element negociabil din cadrul condițiilor esențiale, cum ar fi tipul sau mărimea navei, pot indica, de exemplu, că piața relevantă este, din perspectiva acestui element particular, mai extinsă decât se precizase în cererea de transport inițială.

| 21. | Natura serviciului în transportul maritim cu nave tramp poate diferi și există o varietate de contracte de transport. De aceea, poate fi necesar să se stabilească dacă solicitantul consideră că serviciile oferite sub contract de navlosire pe timp, pe cursă și contracte de afretare (CoAs) sunt substituibile. În caz afirmativ, acestea pot aparține aceleiași piețe relevante. |
| --- | --- |

21.

Natura serviciului în transportul maritim cu nave tramp poate diferi și există o varietate de contracte de transport. De aceea, poate fi necesar să se stabilească dacă solicitantul consideră că serviciile oferite sub contract de navlosire pe timp, pe cursă și contracte de afretare (CoAs) sunt substituibile. În caz afirmativ, acestea pot aparține aceleiași piețe relevante.

Elemente de luat în considerare pentru a determina piața relevantă a produsului din perspectiva ofertei (substituirea ofertei)

| 22. | Condițiile fizice și tehnice ale încărcăturii ce urmează a fi transportată și tipul de navă furnizează primele indicii cu privire la piața relevantă din perspectiva ofertei (31). Dacă navele pot fi adaptate la transportul unor încărcături diferite cu costuri neglijabile și într-un interval de timp scurt (32), furnizorii de servicii de transport maritim cu nave tramp pot concura pentru transportul mai multor tipuri de încărcături. În astfel de circumstanțe, piața relevantă va cuprinde mai mult de un singur tip de încărcătură. |
| --- | --- |

22.

Condițiile fizice și tehnice ale încărcăturii ce urmează a fi transportată și tipul de navă furnizează primele indicii cu privire la piața relevantă din perspectiva ofertei (31). Dacă navele pot fi adaptate la transportul unor încărcături diferite cu costuri neglijabile și într-un interval de timp scurt (32), furnizorii de servicii de transport maritim cu nave tramp pot concura pentru transportul mai multor tipuri de încărcături. În astfel de circumstanțe, piața relevantă va cuprinde mai mult de un singur tip de încărcătură.

| 23. | Totuși, există o serie de tipuri de nave adaptate din punct de vedere tehnic și/sau construite special pentru a furniza servicii specializate de transport. Deși navele specializate pot transporta și alte tipuri de încărcătură, acestea au în general un dezavantaj competitiv. Capacitatea furnizorilor de servicii specializate de transport de a concura pe alte piețe poate fi, așadar, redusă. |
| --- | --- |

23.

Totuși, există o serie de tipuri de nave adaptate din punct de vedere tehnic și/sau construite special pentru a furniza servicii specializate de transport. Deși navele specializate pot transporta și alte tipuri de încărcătură, acestea au în general un dezavantaj competitiv. Capacitatea furnizorilor de servicii specializate de transport de a concura pe alte piețe poate fi, așadar, redusă.

| 24. | Tipurile de nave sunt de obicei clasificate într-o serie de mărimi industriale standard (33). În condiții normale de piață, datorită unor economii de scară considerabile, un serviciu în care există o neconcordanță semnificativă între volumul încărcăturii și mărimea navei nu pare a putea oferi un navlu competitiv. În plus, posibilitatea substituirii mărimii navei poate fi limitată de restricțiile de pescaj din porturi și canale. Așadar, în general, posibilitatea substituirii navelor de diferite mărimi trebuie evaluată pentru a stabili dacă fiecare mărime de navă poate constitui o piață relevantă separată. |
| --- | --- |

24.

Tipurile de nave sunt de obicei clasificate într-o serie de mărimi industriale standard (33). În condiții normale de piață, datorită unor economii de scară considerabile, un serviciu în care există o neconcordanță semnificativă între volumul încărcăturii și mărimea navei nu pare a putea oferi un navlu competitiv. În plus, posibilitatea substituirii mărimii navei poate fi limitată de restricțiile de pescaj din porturi și canale. Așadar, în general, posibilitatea substituirii navelor de diferite mărimi trebuie evaluată pentru a stabili dacă fiecare mărime de navă poate constitui o piață relevantă separată.

| 25. | Existența unor lanțuri de substituție a mărimilor navelor în transportul maritim cu nave tramp ar trebui luată de asemenea în considerare. Pe anumite piețe de transport maritim cu nave tramp, navele de mărimi extreme nu pot fi în mod direct substituite. Efectele lanțului de substituție pot, cu toate acestea, să reprezinte o constrângere în stabilirea prețului și să conducă la includerea lor într-o definiție mai largă a pieței. |
| --- | --- |

25.

Existența unor lanțuri de substituție a mărimilor navelor în transportul maritim cu nave tramp ar trebui luată de asemenea în considerare. Pe anumite piețe de transport maritim cu nave tramp, navele de mărimi extreme nu pot fi în mod direct substituite. Efectele lanțului de substituție pot, cu toate acestea, să reprezinte o constrângere în stabilirea prețului și să conducă la includerea lor într-o definiție mai largă a pieței.

| 26. | Pe anumite piețe de transport maritim cu nave tramp, trebuie să se țină seama de măsura în care navele pot fi considerate capacitate de rezervă și deci nu ar trebui să fie luate în considerare pentru a evalua piața relevantă. |
| --- | --- |

26.

Pe anumite piețe de transport maritim cu nave tramp, trebuie să se țină seama de măsura în care navele pot fi considerate capacitate de rezervă și deci nu ar trebui să fie luate în considerare pentru a evalua piața relevantă.

| 27. | Alți factori, cum ar fi fiabilitatea furnizorului de servicii sau cerințele de securitate, siguranță și dispozițiile reglementare (de exemplu cerințele referitoare la coca dublă pentru navele petroliere din apele comunitare), pot influența posibilitatea substituției din perspectiva cererii și a ofertei. |
| --- | --- |

27.

Alți factori, cum ar fi fiabilitatea furnizorului de servicii sau cerințele de securitate, siguranță și dispozițiile reglementare (de exemplu cerințele referitoare la coca dublă pentru navele petroliere din apele comunitare), pot influența posibilitatea substituției din perspectiva cererii și a ofertei.

Dimensiunea geografică

| 28. | Cerințele de transport conțin, de obicei, elemente geografice cum sunt, de exemplu, porturile sau regiunile de încărcare și de descărcare. Aceste porturi furnizează prima indicație în vederea definirea pieței geografice relevante din perspectiva cererii. |
| --- | --- |

28.

Cerințele de transport conțin, de obicei, elemente geografice cum sunt, de exemplu, porturile sau regiunile de încărcare și de descărcare. Aceste porturi furnizează prima indicație în vederea definirea pieței geografice relevante din perspectiva cererii.

| 29. | În transportul maritim cu nave tramp, porturile sunt în general substituibile din perspectiva ofertei, deoarece serviciile nu sunt regulate, ci răspund unei cereri specifice. Posibilitatea de substituire a porturilor poate fi limitată de restricțiile legate de mobilitatea navelor, cum ar fi restricțiile de terminal sau de pescaj sau standardele de mediu pentru anumite tipuri de nave în anumite porturi sau regiuni. |
| --- | --- |

29.

În transportul maritim cu nave tramp, porturile sunt în general substituibile din perspectiva ofertei, deoarece serviciile nu sunt regulate, ci răspund unei cereri specifice. Posibilitatea de substituire a porturilor poate fi limitată de restricțiile legate de mobilitatea navelor, cum ar fi restricțiile de terminal sau de pescaj sau standardele de mediu pentru anumite tipuri de nave în anumite porturi sau regiuni.

| 30. | Repoziționarea navelor, voiajele în balast și dezechilibrele comerciale trebuie avute în vedere pentru a delimita piețele geografice relevante. Unele piețe geografice pot fi definite pe o bază direcțională și pot funcționa doar temporar, de exemplu atunci când condițiile climaterice sau perioadele de recoltă afectează periodic cererea de transport a unor încărcături. |
| --- | --- |

30.

Repoziționarea navelor, voiajele în balast și dezechilibrele comerciale trebuie avute în vedere pentru a delimita piețele geografice relevante. Unele piețe geografice pot fi definite pe o bază direcțională și pot funcționa doar temporar, de exemplu atunci când condițiile climaterice sau perioadele de recoltă afectează periodic cererea de transport a unor încărcături.

2.4.   Calcularea cotei de piață

| 31. | În transportul maritim de linie, informațiile privind volumul și/sau capacitatea sunt luate drept bază pentru calcularea cotelor de piață într-o serie de decizii ale Comisiei și hotărâri ale Curții (34). |
| --- | --- |

31.

În transportul maritim de linie, informațiile privind volumul și/sau capacitatea sunt luate drept bază pentru calcularea cotelor de piață într-o serie de decizii ale Comisiei și hotărâri ale Curții (34).

| 32. | Pe piețele de transport maritim cu nave tramp, furnizorii de servicii concurează pentru a obține contracte de transport, cu alte cuvinte vând voiaje. În funcție de serviciile specifice în cauză, diverse date pot permite operatorilor să calculeze cota lor anuală de piață (35), de exemplu:






  (a) | numărul de transporturi; |
| --- | --- | --- |

32.

Pe piețele de transport maritim cu nave tramp, furnizorii de servicii concurează pentru a obține contracte de transport, cu alte cuvinte vând voiaje. În funcție de serviciile specifice în cauză, diverse date pot permite operatorilor să calculeze cota lor anuală de piață (35), de exemplu:

(a)

numărul de transporturi;

| (b) | procentul din volumul total sau din valoarea totală a transportului unei anumite încărcături deținut de părțile în cauză; |
| --- | --- |

(b)

procentul din volumul total sau din valoarea totală a transportului unei anumite încărcături deținut de părțile în cauză;

| (c) | cota deținută de părți pe piața contractelor de navlosire pe timp; |
| --- | --- |

(c)

cota deținută de părți pe piața contractelor de navlosire pe timp;

| (d) | datele legate de negocierile contractuale ale părților; |
| --- | --- |

(d)

datele legate de negocierile contractuale ale părților;

| (e) | disponibilul de capacitate al părților din flota relevantă (pe tip și mărime de navă) (36). |
| --- | --- |

(e)

disponibilul de capacitate al părților din flota relevantă (pe tip și mărime de navă) (36).

3.   Acordurile orizontale în sectorul transportului maritim

| 33. | Acordurile de cooperare reprezintă o caracteristică comună a piețelor de transport maritim. Având în vedere că participanții la astfel de acorduri pot fi concurenți actuali sau potențiali, iar parametrii concurenței pot fi afectați negativ, trebuie ca întreprinderile să fie foarte atente pentru a se asigura că respectă regulile concurenței. În cadrul piețelor de servicii, cum ar fi transportul maritim, următoarele elemente sunt deosebit de relevante pentru evaluarea efectului pe care un acord îl poate avea pe piața relevantă: prețurile, cheltuielile, calitatea, frecvența și diferențierea serviciului furnizat, inovarea, marketingul și comercializarea serviciului. |
| --- | --- |

33.

Acordurile de cooperare reprezintă o caracteristică comună a piețelor de transport maritim. Având în vedere că participanții la astfel de acorduri pot fi concurenți actuali sau potențiali, iar parametrii concurenței pot fi afectați negativ, trebuie ca întreprinderile să fie foarte atente pentru a se asigura că respectă regulile concurenței. În cadrul piețelor de servicii, cum ar fi transportul maritim, următoarele elemente sunt deosebit de relevante pentru evaluarea efectului pe care un acord îl poate avea pe piața relevantă: prețurile, cheltuielile, calitatea, frecvența și diferențierea serviciului furnizat, inovarea, marketingul și comercializarea serviciului.

| 34. | Trei chestiuni sunt au o importanță particulară pentru serviciile la care se referă prezentele orientări: acordurile tehnice, schimburile de informații și acordurile de utilizare în comun (grupuri). |
| --- | --- |

34.

Trei chestiuni sunt au o importanță particulară pentru serviciile la care se referă prezentele orientări: acordurile tehnice, schimburile de informații și acordurile de utilizare în comun (grupuri).

3.1.   Acordurile tehnice

| 35. | Anumite tipuri de acorduri tehnice pot să nu se afle sub incidența interdicției prevăzute la articolul 81 din tratat pe motivul că acestea nu restrâng concurența. Este cazul, de exemplu, al acordurilor orizontale al căror unic obiect și efect este acela de a pune în aplicare ameliorări de natură tehnică sau de a realiza cooperarea în domeniul tehnic. Se poate considera că acordurile referitoare la implementarea standardelor de mediu fac parte din aceeași categorie. Acordurile dintre concurenți referitoare la preț, capacitate sau alți parametri concurențiali nu fac parte, în principiu, din această categorie (37). |
| --- | --- |

35.

Anumite tipuri de acorduri tehnice pot să nu se afle sub incidența interdicției prevăzute la articolul 81 din tratat pe motivul că acestea nu restrâng concurența. Este cazul, de exemplu, al acordurilor orizontale al căror unic obiect și efect este acela de a pune în aplicare ameliorări de natură tehnică sau de a realiza cooperarea în domeniul tehnic. Se poate considera că acordurile referitoare la implementarea standardelor de mediu fac parte din aceeași categorie. Acordurile dintre concurenți referitoare la preț, capacitate sau alți parametri concurențiali nu fac parte, în principiu, din această categorie (37).

3.2.   Schimburile de informații dintre întreprinderile concurente din transportul maritim

| 36. | Un sistem de schimb de informații presupune existența unei înțelegeri în baza căreia întreprinderile realizează schimbul de informații între ele sau furnizează informații unei agenții comune responsabilă cu centralizarea, colectarea și procesarea informației înainte de a o returna participanților în forma și cu frecvența stabilită. |
| --- | --- |

36.

Un sistem de schimb de informații presupune existența unei înțelegeri în baza căreia întreprinderile realizează schimbul de informații între ele sau furnizează informații unei agenții comune responsabilă cu centralizarea, colectarea și procesarea informației înainte de a o returna participanților în forma și cu frecvența stabilită.

| 37. | Este o practică des întâlnită în multe domenii ca statisticile agregate și informațiile cu caracter general de pe piață să fie colectate, comunicate și publicate. Aceste informații publicate privind piața reprezintă un bun mijloc de ameliorare a transparenței pieței și a cunoștințelor clienților, contribuind astfel la creșterea eficienței. Totuși, în anumite circumstanțe, schimbul de informații individualizate și sensibile din punct de vedere comercial poate încălca articolul 81 din tratat. Prezentele orientări sunt menite să ajute furnizorii de servicii de transport maritim de linie să evalueze situațiile în care astfel de schimburi de informații încalcă regulile concurenței. |
| --- | --- |

37.

Este o practică des întâlnită în multe domenii ca statisticile agregate și informațiile cu caracter general de pe piață să fie colectate, comunicate și publicate. Aceste informații publicate privind piața reprezintă un bun mijloc de ameliorare a transparenței pieței și a cunoștințelor clienților, contribuind astfel la creșterea eficienței. Totuși, în anumite circumstanțe, schimbul de informații individualizate și sensibile din punct de vedere comercial poate încălca articolul 81 din tratat. Prezentele orientări sunt menite să ajute furnizorii de servicii de transport maritim de linie să evalueze situațiile în care astfel de schimburi de informații încalcă regulile concurenței.

| 38. | În sectorul transportului maritim de linie, schimburile de informații dintre companiile maritime de linie reunite în consorții, care altfel ar cădea sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat, sunt permise în măsura în care acestea sunt auxiliare și necesare funcționării în comun a serviciilor de transport maritim de linie și a altor forme de cooperare prevăzute de exceptarea pe categorii din Regulamentul (CE) nr. 823/2000 al Comisiei (38) sau, indiferent de domeniul de aplicare a acestei exceptări și în afara acestuia, dacă și măsura în care aceste schimburi de informații pot fi justificate în mod individual în temeiul articolului 81 din Tratat. |
| --- | --- |

38.

În sectorul transportului maritim de linie, schimburile de informații dintre companiile maritime de linie reunite în consorții, care altfel ar cădea sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat, sunt permise în măsura în care acestea sunt auxiliare și necesare funcționării în comun a serviciilor de transport maritim de linie și a altor forme de cooperare prevăzute de exceptarea pe categorii din Regulamentul (CE) nr. 823/2000 al Comisiei (38) sau, indiferent de domeniul de aplicare a acestei exceptări și în afara acestuia, dacă și măsura în care aceste schimburi de informații pot fi justificate în mod individual în temeiul articolului 81 din Tratat.

3.2.1.   Generalități

| 39. | Pentru a evalua sistemele de schimburi de informații în conformitate cu legislația comunitară privind concurența, trebuie făcute următoarele distincții. |
| --- | --- |

39.

Pentru a evalua sistemele de schimburi de informații în conformitate cu legislația comunitară privind concurența, trebuie făcute următoarele distincții.

| 40. | Schimbul de informații poate fi un mecanism de facilitare a punerii în aplicare a unei practici anticoncurențiale, cum ar fi monitorizarea conformității cu un cartel. Atunci când schimbul de informații este auxiliar unei practici anticoncurențiale, evaluarea acestuia trebuie coroborată cu evaluarea practicii în cauză. Prezentele orientări nu se referă la astfel de schimburi de informații. |
| --- | --- |

40.

Schimbul de informații poate fi un mecanism de facilitare a punerii în aplicare a unei practici anticoncurențiale, cum ar fi monitorizarea conformității cu un cartel. Atunci când schimbul de informații este auxiliar unei practici anticoncurențiale, evaluarea acestuia trebuie coroborată cu evaluarea practicii în cauză. Prezentele orientări nu se referă la astfel de schimburi de informații.

| 41. | Totuși, un schimb de informații poate constitui în sine o încălcare a articolului 81 CE. Această situație apare când schimbul de informații limitează sau anulează gradul de nesiguranță privind funcționarea pieței în cauză, având ca rezultat restrângerea concurenței dintre întreprinderi (39). |
| --- | --- |

41.

Totuși, un schimb de informații poate constitui în sine o încălcare a articolului 81 CE. Această situație apare când schimbul de informații limitează sau anulează gradul de nesiguranță privind funcționarea pieței în cauză, având ca rezultat restrângerea concurenței dintre întreprinderi (39).

| 42. | Acolo unde există o piață realmente competitivă, transparența dintre comercianți este probabil să conducă la intensificarea concurenței dintre furnizori (40). Mai mult, conform jurisprudenței consacrate, articolul 81 din tratat nu împiedică întreprinderile să se adapteze în mod inteligent la comportamentul existent sau anticipat al concurenților (41). |
| --- | --- |

42.

Acolo unde există o piață realmente competitivă, transparența dintre comercianți este probabil să conducă la intensificarea concurenței dintre furnizori (40). Mai mult, conform jurisprudenței consacrate, articolul 81 din tratat nu împiedică întreprinderile să se adapteze în mod inteligent la comportamentul existent sau anticipat al concurenților (41).

| 43. | Cu toate acestea, fiecare operator economic trebuie să decidă în mod autonom politica de piață pe care intenționează să o pună în aplicare. Întreprinderile sunt, în consecință, împiedicate să aibă contacte directe sau indirecte cu alți operatori care pot influența comportamentul unui concurent sau revela propriul comportament (pe care intenționează să îl adopte) dacă obiectul sau efectul acestor contacte este acela de a da naștere unor condiții concurențiale care nu corespund condițiilor normale ale pieței în cauză, ținându-se cont de natura produselor sau a serviciilor oferite, de mărimea și numărul întreprinderilor și de volumul pieței (42). |
| --- | --- |

43.

Cu toate acestea, fiecare operator economic trebuie să decidă în mod autonom politica de piață pe care intenționează să o pună în aplicare. Întreprinderile sunt, în consecință, împiedicate să aibă contacte directe sau indirecte cu alți operatori care pot influența comportamentul unui concurent sau revela propriul comportament (pe care intenționează să îl adopte) dacă obiectul sau efectul acestor contacte este acela de a da naștere unor condiții concurențiale care nu corespund condițiilor normale ale pieței în cauză, ținându-se cont de natura produselor sau a serviciilor oferite, de mărimea și numărul întreprinderilor și de volumul pieței (42).

| 44. | Jurisprudența comunitară oferă orientări generale privind examinarea efectelor probabile ale unui schimb de informații. Curtea a indicat că, pe o piață extrem de concentrată și oligopolistă în care concurența este deja foarte redusă, schimburile de informații detaliate, la perioade scurte de timp, privind vânzările individuale între principalii concurenți, excluzând alți furnizori sau consumatori, sunt în măsură să împiedice în mod substanțial concurența dintre întreprinderi. În astfel de circumstanțe, împărtășirea informației privind funcționarea pieței, în mod frecvent și periodic, are efectul de a releva periodic tuturor competitorilor pozițiile pe piață și strategiile diverșilor concurenți (43). Curtea de Justiție a mai indicat faptul că un sistem de schimb de informații poate constitui o încălcare a regulilor concurenței chiar și atunci când piața nu este foarte concentrată, dar există o limitare a autonomiei de decizie a întreprinderilor datorată presiunii exercitate în timpul discuțiilor ulterioare cu firmele concurente (44). În schimb, Curtea a indicat că un sistem de anunțare trimestrială a prețurilor care nu reduce incertitudinea fiecărei întreprinderi cu privire la atitudinea viitoare a competitorilor săi nu constituie o încălcare a articolului 81 alineatul (1) din tratat (45). |
| --- | --- |

44.

Jurisprudența comunitară oferă orientări generale privind examinarea efectelor probabile ale unui schimb de informații. Curtea a indicat că, pe o piață extrem de concentrată și oligopolistă în care concurența este deja foarte redusă, schimburile de informații detaliate, la perioade scurte de timp, privind vânzările individuale între principalii concurenți, excluzând alți furnizori sau consumatori, sunt în măsură să împiedice în mod substanțial concurența dintre întreprinderi. În astfel de circumstanțe, împărtășirea informației privind funcționarea pieței, în mod frecvent și periodic, are efectul de a releva periodic tuturor competitorilor pozițiile pe piață și strategiile diverșilor concurenți (43). Curtea de Justiție a mai indicat faptul că un sistem de schimb de informații poate constitui o încălcare a regulilor concurenței chiar și atunci când piața nu este foarte concentrată, dar există o limitare a autonomiei de decizie a întreprinderilor datorată presiunii exercitate în timpul discuțiilor ulterioare cu firmele concurente (44). În schimb, Curtea a indicat că un sistem de anunțare trimestrială a prețurilor care nu reduce incertitudinea fiecărei întreprinderi cu privire la atitudinea viitoare a competitorilor săi nu constituie o încălcare a articolului 81 alineatul (1) din tratat (45).

| 45. | Rezultă că efectele reale sau potențiale ale unui schimb de informații trebuie să fie analizate de la caz la caz, deoarece rezultatele evaluării depind de o combinație de factori specifici fiecărui caz particular. Structura pieței, acolo unde are loc schimbul de informații, și caracteristicile informațiilor comunicate sunt cele două elemente principale pe care le examinează Comisia pentru a evalua schimbul de informații. Evaluarea trebuie să mai ia în calcul și efectele potențiale pe care schimbul de informații le-ar putea avea pe piață în comparație cu situația concurențială care ar rezulta în absența acordului privind schimbul de informații (46). Pentru a cade sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat, schimbul de informații trebuie să aibă efecte adverse apreciabile asupra parametrilor concurenței (47). |
| --- | --- |

45.

Rezultă că efectele reale sau potențiale ale unui schimb de informații trebuie să fie analizate de la caz la caz, deoarece rezultatele evaluării depind de o combinație de factori specifici fiecărui caz particular. Structura pieței, acolo unde are loc schimbul de informații, și caracteristicile informațiilor comunicate sunt cele două elemente principale pe care le examinează Comisia pentru a evalua schimbul de informații. Evaluarea trebuie să mai ia în calcul și efectele potențiale pe care schimbul de informații le-ar putea avea pe piață în comparație cu situația concurențială care ar rezulta în absența acordului privind schimbul de informații (46). Pentru a cade sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat, schimbul de informații trebuie să aibă efecte adverse apreciabile asupra parametrilor concurenței (47).

| 46. | Orientările următoare se referă la analiza unei restrângeri a concurenței în sensul articolului 81 alineatul (1) din Tratat. Orientările de aplicare a articolului 81 alineatul (3) din tratat se găsesc în comunicarea generală pe această temă (48). |
| --- | --- |

46.

Orientările următoare se referă la analiza unei restrângeri a concurenței în sensul articolului 81 alineatul (1) din Tratat. Orientările de aplicare a articolului 81 alineatul (3) din tratat se găsesc în comunicarea generală pe această temă (48).

3.2.2.   Structura pieței

| 47. | Nivelul de concentrare și structura cererii și ofertei pe o anumită piață sunt elemente cheie pentru a analiza dacă un schimb de informații se află sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat (49). |
| --- | --- |

47.

Nivelul de concentrare și structura cererii și ofertei pe o anumită piață sunt elemente cheie pentru a analiza dacă un schimb de informații se află sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat (49).

| 48. | Nivelul de concentrare este deosebit de relevant, deoarece pe piețele oligopoliste concentrate (50), este mai probabil ca efectele restrictive să apară și să fie durabile decât pe piețele mai puțin concentrate. O mai mare transparență pe o piață concentrată poate consolida interdependența firmelor și reduce intensitatea concurenței (51). |
| --- | --- |

48.

Nivelul de concentrare este deosebit de relevant, deoarece pe piețele oligopoliste concentrate (50), este mai probabil ca efectele restrictive să apară și să fie durabile decât pe piețele mai puțin concentrate. O mai mare transparență pe o piață concentrată poate consolida interdependența firmelor și reduce intensitatea concurenței (51).

| 49. | Structura cererii și a ofertei este de asemenea importantă, în special numărul operatorilor concurenți, simetria și stabilitatea cotelor lor de piață, precum și existența unor legături structurale între concurenți (52). Comisia mai poate analiza și alți factori, cum sunt omogenitatea serviciilor și transparența de ansamblu a pieței. |
| --- | --- |

49.

Structura cererii și a ofertei este de asemenea importantă, în special numărul operatorilor concurenți, simetria și stabilitatea cotelor lor de piață, precum și existența unor legături structurale între concurenți (52). Comisia mai poate analiza și alți factori, cum sunt omogenitatea serviciilor și transparența de ansamblu a pieței.

3.2.3.   Caracteristicile informațiilor comunicate

| 50. | Comunicarea informațiilor care există deja în spațiul public nu constituie o încălcare a articolului 81 alineatul (1) din tratat (53). Totuși, este important de stabilit dacă schimbul de informații întărește și/sau combină informații publice disponibile cu alte informații, astfel încât informațiile combinate devin sensibile din punct de vedere comercial, iar schimbul de astfel de informații devine o restrângere potențială a concurenței. |
| --- | --- |

50.

Comunicarea informațiilor care există deja în spațiul public nu constituie o încălcare a articolului 81 alineatul (1) din tratat (53). Totuși, este important de stabilit dacă schimbul de informații întărește și/sau combină informații publice disponibile cu alte informații, astfel încât informațiile combinate devin sensibile din punct de vedere comercial, iar schimbul de astfel de informații devine o restrângere potențială a concurenței.

| 51. | Informațiile care nu sunt vechi și se referă la parametri ai concurenței, cum ar fi prețul, capacitatea sau cheltuielile vor fi considerate sensibile din punct de vedere comercial. Schimbul de astfel de date între concurenți este mai probabil să cadă sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat decât schimbul de informații mai puțin sensibile din punct de vedere comercial. |
| --- | --- |

51.

Informațiile care nu sunt vechi și se referă la parametri ai concurenței, cum ar fi prețul, capacitatea sau cheltuielile vor fi considerate sensibile din punct de vedere comercial. Schimbul de astfel de date între concurenți este mai probabil să cadă sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat decât schimbul de informații mai puțin sensibile din punct de vedere comercial.

| 52. | Informațiile pot fi individuale sau agregate. Datele individuale se referă la o întreprindere desemnată sau identificabilă. Datele agregate combină datele de la un număr de întreprinderi independente suficient de mare ca să facă imposibilă recunoașterea datelor individuale. Comunicarea informațiile individuale între concurenți este mai probabil să cadă sub incidența articolului 81 alineatul (1) din Tratat (54), în special când se referă la datele sensibile din punct de vedere comercial. Schimbul de informații agregate nu se află, în principiu, sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat. Comisia va acorda o atenție specială gradului de agregare. Acesta va trebui să fie de așa natură încât informațiile să nu poată fi dezagregate permițând astfel întreprinderilor să identifice, în mod direct sau indirect, strategiile concurențiale ale competitorilor. |
| --- | --- |

52.

Informațiile pot fi individuale sau agregate. Datele individuale se referă la o întreprindere desemnată sau identificabilă. Datele agregate combină datele de la un număr de întreprinderi independente suficient de mare ca să facă imposibilă recunoașterea datelor individuale. Comunicarea informațiile individuale între concurenți este mai probabil să cadă sub incidența articolului 81 alineatul (1) din Tratat (54), în special când se referă la datele sensibile din punct de vedere comercial. Schimbul de informații agregate nu se află, în principiu, sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat. Comisia va acorda o atenție specială gradului de agregare. Acesta va trebui să fie de așa natură încât informațiile să nu poată fi dezagregate permițând astfel întreprinderilor să identifice, în mod direct sau indirect, strategiile concurențiale ale competitorilor.

| 53. | Vechimea informațiilor și perioada la care se referă sunt factori la fel de importanți. Datele pot fi vechi, recente sau viitoare. În general, nu se consideră că schimbul de informații vechi este sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat deoarece acesta nu poate avea un impact real asupra comportamentului viitor al întreprinderii. În trecut, Comisia, a considerat că informațiile care datează de peste un an sunt „vechi” (55), în vreme ce informațiile a căror vechime este mai mică de un an erau apreciate drept „recente” (56). Diferența între informațiile vechi și cele recente trebuie evaluată cu o anumită flexibilitate, ținându-se cont de măsura în care acestea devin perimate pe piața relevantă. Datele viitoare se referă la viziunea unei întreprinderi privind modul în care se va dezvolta piața sau strategia pe care intenționează să o urmărească pe piața respectivă. Schimbul de date viitoare este cel mai susceptibil să fie problematic, în special atunci când se referă la prețuri sau la rezultate. Acesta poate revela strategia comercială pe care o întreprindere intenționează să o adopte pe piață. Procedând astfel, se poate reduce în mod considerabil rivalitatea dintre părțile care efectuează schimbul de informații și poate, prin urmare, conduce la restrângerea concurenței. |
| --- | --- |

53.

Vechimea informațiilor și perioada la care se referă sunt factori la fel de importanți. Datele pot fi vechi, recente sau viitoare. În general, nu se consideră că schimbul de informații vechi este sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat deoarece acesta nu poate avea un impact real asupra comportamentului viitor al întreprinderii. În trecut, Comisia, a considerat că informațiile care datează de peste un an sunt „vechi” (55), în vreme ce informațiile a căror vechime este mai mică de un an erau apreciate drept „recente” (56). Diferența între informațiile vechi și cele recente trebuie evaluată cu o anumită flexibilitate, ținându-se cont de măsura în care acestea devin perimate pe piața relevantă. Datele viitoare se referă la viziunea unei întreprinderi privind modul în care se va dezvolta piața sau strategia pe care intenționează să o urmărească pe piața respectivă. Schimbul de date viitoare este cel mai susceptibil să fie problematic, în special atunci când se referă la prețuri sau la rezultate. Acesta poate revela strategia comercială pe care o întreprindere intenționează să o adopte pe piață. Procedând astfel, se poate reduce în mod considerabil rivalitatea dintre părțile care efectuează schimbul de informații și poate, prin urmare, conduce la restrângerea concurenței.

| 54. | Frecvența schimbului trebuie, de asemenea, luată în considerare. Cu cât frecvența schimbului de informații este mai mare, cu atât mai rapid pot reacționa firmele concurente. Aceasta facilitează represaliile și, în cele din urmă, reduce dorința de a iniția acțiuni competitive pe piață. Așa-numita concurență ascunsă ar putea fi restrânsă. |
| --- | --- |

54.

Frecvența schimbului trebuie, de asemenea, luată în considerare. Cu cât frecvența schimbului de informații este mai mare, cu atât mai rapid pot reacționa firmele concurente. Aceasta facilitează represaliile și, în cele din urmă, reduce dorința de a iniția acțiuni competitive pe piață. Așa-numita concurență ascunsă ar putea fi restrânsă.

| 55. | În domeniul transportului maritim de linie de exemplu, schimbul de informații vechi privind volumul sau capacitatea, chiar și dezagregate fiind, nu riscă să restrângă concurența; măsura în care informațiile pot fi considerate vechi, trebuie determinată în funcție de efectul pe care divulgarea lor este probabil să-l aibă pe piața relevantă. Durata în care informațiile devin „vechi” este probabil să fie mai scurtă în cazul în care informațiile sunt agregate și nu individuale. Schimburile de informații recente privind volumul și capacitatea nu sunt, de asemenea, susceptibile să producă o restrângere a concurenței dacă informațiile sunt agregate într-un grad adecvat astfel încât tranzacțiile expeditorilor sau transportatorilor individuali să nu poată fi identificate, nici direct, nici indirect. |
| --- | --- |

55.

În domeniul transportului maritim de linie de exemplu, schimbul de informații vechi privind volumul sau capacitatea, chiar și dezagregate fiind, nu riscă să restrângă concurența; măsura în care informațiile pot fi considerate vechi, trebuie determinată în funcție de efectul pe care divulgarea lor este probabil să-l aibă pe piața relevantă. Durata în care informațiile devin „vechi” este probabil să fie mai scurtă în cazul în care informațiile sunt agregate și nu individuale. Schimburile de informații recente privind volumul și capacitatea nu sunt, de asemenea, susceptibile să producă o restrângere a concurenței dacă informațiile sunt agregate într-un grad adecvat astfel încât tranzacțiile expeditorilor sau transportatorilor individuali să nu poată fi identificate, nici direct, nici indirect.

| 56. | In schimb, este necesară examinarea cu prudență a previziunilor privind disponibilul de capacitate care nu sunt fundamentate pe informații publice, chiar și sub formă agregată, în special când se desfășoară pe piețe concentrate. Pe piețele serviciilor de linie, datele privind capacitatea reprezintă parametrul cheie de coordonare a comportamentului concurențial și au un efect direct asupra prețurilor. Previziunile agregate privind disponibilul de capacitate care indică domeniile comerciale în care va fi utilizat acesta pot fi anticoncurențiale în măsura în care pot conduce la adoptarea unei politici comune de mai mulți sau de toți transportatorii și pot avea ca rezultat furnizarea unor servicii la prețuri superioare celor competitive. În plus, există un risc de dezagregare a datelor, deoarece pot fi combinate cu anunțurile publicate în mod individual de transportatorii de linie. Aceasta ar permite întreprinderilor să identifice poziția pe piață și strategiile firmelor concurente. |
| --- | --- |

56.

In schimb, este necesară examinarea cu prudență a previziunilor privind disponibilul de capacitate care nu sunt fundamentate pe informații publice, chiar și sub formă agregată, în special când se desfășoară pe piețe concentrate. Pe piețele serviciilor de linie, datele privind capacitatea reprezintă parametrul cheie de coordonare a comportamentului concurențial și au un efect direct asupra prețurilor. Previziunile agregate privind disponibilul de capacitate care indică domeniile comerciale în care va fi utilizat acesta pot fi anticoncurențiale în măsura în care pot conduce la adoptarea unei politici comune de mai mulți sau de toți transportatorii și pot avea ca rezultat furnizarea unor servicii la prețuri superioare celor competitive. În plus, există un risc de dezagregare a datelor, deoarece pot fi combinate cu anunțurile publicate în mod individual de transportatorii de linie. Aceasta ar permite întreprinderilor să identifice poziția pe piață și strategiile firmelor concurente.

| 57. | În sectorul transportului maritim de linie, un indice de prețuri arată modificările medii ale prețului pentru transportul unui container maritim. Un indice de prețuri, bazat pe informații privind prețurile agregate în mod corespunzător nu este susceptibil de a încălca articolul 81 alineatul (1) din tratat, cu condiția ca gradul de agregare să nu permită întreprinderilor să identifice, prin dezagregare, în mod direct sau indirect, strategiile competitive ale concurenților. Un indice de prețuri care are efectul de a reduce incertitudinea transportatorilor cu privire la atitudinea viitoare a concurenților ar fi de natură să încalce articolul 81 alineatul (1) din tratat. În procesul de evaluare a efectului probabil al unui astfel de indice de prețuri pe o anumită piață relevantă, trebuie să se țină seama de gradul de agregare a informației, de vechimea acesteia (informații vechi sau recente) și de frecvența de publicare a indicelui. Este de asemenea importantă efectuarea unei evaluări de ansamblu a tuturor elementelor oricărui sistem de schimb de informații, pentru a se ține seama de interacțiunile potențiale, de exemplu între schimbul de informații privind capacitatea și volumul, pe de o parte și indicele de prețuri, pe de altă parte. |
| --- | --- |

57.

În sectorul transportului maritim de linie, un indice de prețuri arată modificările medii ale prețului pentru transportul unui container maritim. Un indice de prețuri, bazat pe informații privind prețurile agregate în mod corespunzător nu este susceptibil de a încălca articolul 81 alineatul (1) din tratat, cu condiția ca gradul de agregare să nu permită întreprinderilor să identifice, prin dezagregare, în mod direct sau indirect, strategiile competitive ale concurenților. Un indice de prețuri care are efectul de a reduce incertitudinea transportatorilor cu privire la atitudinea viitoare a concurenților ar fi de natură să încalce articolul 81 alineatul (1) din tratat. În procesul de evaluare a efectului probabil al unui astfel de indice de prețuri pe o anumită piață relevantă, trebuie să se țină seama de gradul de agregare a informației, de vechimea acesteia (informații vechi sau recente) și de frecvența de publicare a indicelui. Este de asemenea importantă efectuarea unei evaluări de ansamblu a tuturor elementelor oricărui sistem de schimb de informații, pentru a se ține seama de interacțiunile potențiale, de exemplu între schimbul de informații privind capacitatea și volumul, pe de o parte și indicele de prețuri, pe de altă parte.

| 58. | Un schimb de informații între transportatori, care restrânge concurența, poate totuși să crească gradul de eficiență, cum ar fi o mai bună planificare a investițiilor și utilizarea mai eficientă a capacității. Astfel de beneficii pro-concurențiale trebuie să se transmită consumatorilor și să fie puse în balanță față de efectele anti-concurențiale ale schimbului de informații, în cadrul articolului 81 alineatul (3) din tratat. În acest context, este important de menționat că una dintre condițiile articolului 81 alineatul (3) din tratat este că și consumatorii ar trebui să se bucure de o parte echitabilă din beneficiile generate de un acord care restrânge concurența. În cazul în care toate cele patru condiții cumulative prevăzute la articolul 81 alineatul (3) din tratat sunt îndeplinite, interdicția de la articolul 81 alineatul (1) din tratat nu se aplică (57). |
| --- | --- |

58.

Un schimb de informații între transportatori, care restrânge concurența, poate totuși să crească gradul de eficiență, cum ar fi o mai bună planificare a investițiilor și utilizarea mai eficientă a capacității. Astfel de beneficii pro-concurențiale trebuie să se transmită consumatorilor și să fie puse în balanță față de efectele anti-concurențiale ale schimbului de informații, în cadrul articolului 81 alineatul (3) din tratat. În acest context, este important de menționat că una dintre condițiile articolului 81 alineatul (3) din tratat este că și consumatorii ar trebui să se bucure de o parte echitabilă din beneficiile generate de un acord care restrânge concurența. În cazul în care toate cele patru condiții cumulative prevăzute la articolul 81 alineatul (3) din tratat sunt îndeplinite, interdicția de la articolul 81 alineatul (1) din tratat nu se aplică (57).

3.2.4.   Disponibilitatea informațiilor și structura instituțională

| 59. | Cu cât informațiile sunt mai ușor comunicate clienților, cu atât acestea sunt mai puțin problematice. Dacă transparența pieței este ameliorată exclusiv în beneficiul furnizorilor, aceasta poate priva clienții de avantajul unei „concurențe ascunse” crescute. Schimbul de informații exclusiv între furnizori poate, de asemenea, constitui o barieră la intrarea pe piață. |
| --- | --- |

59.

Cu cât informațiile sunt mai ușor comunicate clienților, cu atât acestea sunt mai puțin problematice. Dacă transparența pieței este ameliorată exclusiv în beneficiul furnizorilor, aceasta poate priva clienții de avantajul unei „concurențe ascunse” crescute. Schimbul de informații exclusiv între furnizori poate, de asemenea, constitui o barieră la intrarea pe piață.

| 60. | În transportul maritim de linie, de exemplu, întâlnirile la care participă exclusiv transportatorii pentru a discuta datele recente și detaliate încalcă articolul 81 alineatul (1) din tratat în cazul în care elimină rivalitatea dintre părțile la schimbul de informații. În acest caz, participanții la schimb ar trebui să demonstreze că acesta îndeplinește cele patru condiții cumulative de la articolul 81 alineatul (3) din tratat. Ar trebui să se facă distincția între această situație și discuțiile legitime întreprinse în cadrul unei asociații comerciale, de exemplu pe baza informațiilor disponibile public sau pe teme cum ar fi standardele tehnice și de mediu. |
| --- | --- |

60.

În transportul maritim de linie, de exemplu, întâlnirile la care participă exclusiv transportatorii pentru a discuta datele recente și detaliate încalcă articolul 81 alineatul (1) din tratat în cazul în care elimină rivalitatea dintre părțile la schimbul de informații. În acest caz, participanții la schimb ar trebui să demonstreze că acesta îndeplinește cele patru condiții cumulative de la articolul 81 alineatul (3) din tratat. Ar trebui să se facă distincția între această situație și discuțiile legitime întreprinse în cadrul unei asociații comerciale, de exemplu pe baza informațiilor disponibile public sau pe teme cum ar fi standardele tehnice și de mediu.

3.3.   Acordurile de utilizare în comun în transportul maritim cu nave tramp

| 61. | Forma de cooperare orizontală cea mai des întâlnită în sectorul transporturilor maritime cu nave tramp este acordul de utilizare în comun (grup) de transport maritim. Nu există un model universal de astfel de grup. Unele caracteristici, însă, apar ca fiind comune tuturor grupurilor de transport maritim pe diferitele segmente de piață, astfel cum se poate vedea mai jos. |
| --- | --- |

61.

Forma de cooperare orizontală cea mai des întâlnită în sectorul transporturilor maritime cu nave tramp este acordul de utilizare în comun (grup) de transport maritim. Nu există un model universal de astfel de grup. Unele caracteristici, însă, apar ca fiind comune tuturor grupurilor de transport maritim pe diferitele segmente de piață, astfel cum se poate vedea mai jos.

| 62. | Un model standard de grup în transportul maritim reunește un număr de nave similare (58) aflate în proprietatea unor armatori diferiți și funcționând sub administrație unică. Un manager de grup este de obicei responsabil de managementul comercial [de exemplu, marketingul comun (59), negocierea navlului și centralizarea veniturilor și a costurilor voiajelor (60)], precum și de funcționarea comercială (programarea mișcărilor navelor și dirijarea acestora, desemnarea agenților portuari, informarea actualizată a clienților, emiterea facturilor, comandarea combustibililor, colectarea veniturilor navelor și distribuirea acestora în baza unui sistem complex de repartiție etc.). Managerul de grup acționează adesea sub supravegherea unui comitet executiv general care reprezintă armatorii. Funcționarea tehnică a navei rămâne în responsabilitatea fiecărui armator (siguranță, echipaj, reparații, întreținere etc.). Deși își comercializează serviciile în comun, membrii grupului efectuează aceste servicii în mod individual. |
| --- | --- |

62.

Un model standard de grup în transportul maritim reunește un număr de nave similare (58) aflate în proprietatea unor armatori diferiți și funcționând sub administrație unică. Un manager de grup este de obicei responsabil de managementul comercial [de exemplu, marketingul comun (59), negocierea navlului și centralizarea veniturilor și a costurilor voiajelor (60)], precum și de funcționarea comercială (programarea mișcărilor navelor și dirijarea acestora, desemnarea agenților portuari, informarea actualizată a clienților, emiterea facturilor, comandarea combustibililor, colectarea veniturilor navelor și distribuirea acestora în baza unui sistem complex de repartiție etc.). Managerul de grup acționează adesea sub supravegherea unui comitet executiv general care reprezintă armatorii. Funcționarea tehnică a navei rămâne în responsabilitatea fiecărui armator (siguranță, echipaj, reparații, întreținere etc.). Deși își comercializează serviciile în comun, membrii grupului efectuează aceste servicii în mod individual.

| 63. | Rezultă din această descriere că trăsătura cheie a grupurilor tipice de transport maritim este vânzarea în comun, împreună cu câteva caracteristici de producție în comun. Prin urmare, sunt relevante atât orientările privind vânzarea în comun, ca variantă a unui acord de comercializare în comun, cât și cele privind producția în comun din Orientările Comisiei privind aplicabilitatea articolului 81 din tratat la acordurile de cooperare orizontală (61). Totuși, dată fiind varietatea de caracteristici ale grupurilor, fiecare grup trebuie analizat individual pentru a se determina dacă se află sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat și, în caz afirmativ, dacă îndeplinește cele patru condiții cumulative ale articolului 81 alineatul (3) din Tratat. |
| --- | --- |

63.

Rezultă din această descriere că trăsătura cheie a grupurilor tipice de transport maritim este vânzarea în comun, împreună cu câteva caracteristici de producție în comun. Prin urmare, sunt relevante atât orientările privind vânzarea în comun, ca variantă a unui acord de comercializare în comun, cât și cele privind producția în comun din Orientările Comisiei privind aplicabilitatea articolului 81 din tratat la acordurile de cooperare orizontală (61). Totuși, dată fiind varietatea de caracteristici ale grupurilor, fiecare grup trebuie analizat individual pentru a se determina dacă se află sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat și, în caz afirmativ, dacă îndeplinește cele patru condiții cumulative ale articolului 81 alineatul (3) din Tratat.

| 64. | Grupurile care cad sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (62) deoarece sunt create ca o societate în comun ce îndeplinește în mod durabil toate funcțiile unei entități economice autonome [așa-numitele societăți în comun cu funcționalitate deplină, vezi articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004] nu sunt afectate în mod direct de modificările aduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006. Orientări privind chestiunile relevante se găsesc, printre altele, în Comunicarea jurisdicțională consolidată a Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (63). În măsura în care aceste grupuri au drept obiect sau efect coordonarea comportamentului concurențial al întreprinderilor rămase independente, o astfel de coordonare este evaluată în conformitate cu criteriile din articolul 81 alineatele (1) și (3) din tratat, pentru a se stabili dacă operațiunea este sau nu compatibilă cu piața comună (64). |
| --- | --- |

64.

Grupurile care cad sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (62) deoarece sunt create ca o societate în comun ce îndeplinește în mod durabil toate funcțiile unei entități economice autonome [așa-numitele societăți în comun cu funcționalitate deplină, vezi articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004] nu sunt afectate în mod direct de modificările aduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006. Orientări privind chestiunile relevante se găsesc, printre altele, în Comunicarea jurisdicțională consolidată a Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (63). În măsura în care aceste grupuri au drept obiect sau efect coordonarea comportamentului concurențial al întreprinderilor rămase independente, o astfel de coordonare este evaluată în conformitate cu criteriile din articolul 81 alineatele (1) și (3) din tratat, pentru a se stabili dacă operațiunea este sau nu compatibilă cu piața comună (64).

3.3.1.   Grupuri care nu se află sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat

| 65. | Acordurile de utilizare în comun (grupuri) nu se află sub incidența interdicției de la articolul 81 alineatul (1) din tratat dacă participanții la acestea nu sunt concurenți reali sau potențiali sau dacă sunt companii concurente care nu pot în nici un fel să furnizeze în mod individual serviciul sau serviciile prevăzute de acord. Acesta va fi, de exemplu, cazul în care doi sau mai mulți armatori înființează un grup cu unicul scop de a participa la licitații și a furniza contracte de afretare (CoAs) pentru care, ca operatori individuali, nu puteau licita de manieră satisfăcătoare sau pe care nu puteau să le execute individual. În practică, însă, grupurile nu își alocă toate navele contractelor de afretare (CoAs), deoarece dacă ar angaja toate navele grupului într-un singur tip de contract ar putea pierde alte oportunități de maximizare a veniturilor și astfel ar invalida scopul pentru care se înființează, de obicei, grupurile. |
| --- | --- |

65.

Acordurile de utilizare în comun (grupuri) nu se află sub incidența interdicției de la articolul 81 alineatul (1) din tratat dacă participanții la acestea nu sunt concurenți reali sau potențiali sau dacă sunt companii concurente care nu pot în nici un fel să furnizeze în mod individual serviciul sau serviciile prevăzute de acord. Acesta va fi, de exemplu, cazul în care doi sau mai mulți armatori înființează un grup cu unicul scop de a participa la licitații și a furniza contracte de afretare (CoAs) pentru care, ca operatori individuali, nu puteau licita de manieră satisfăcătoare sau pe care nu puteau să le execute individual. În practică, însă, grupurile nu își alocă toate navele contractelor de afretare (CoAs), deoarece dacă ar angaja toate navele grupului într-un singur tip de contract ar putea pierde alte oportunități de maximizare a veniturilor și astfel ar invalida scopul pentru care se înființează, de obicei, grupurile.

| 66. | Grupurile a căror activitate nu influențează parametrii relevanți ai concurenței deoarece sunt de mică importanță și/sau nu afectează semnificativ comerțul dintre statele membre (65), nu sunt cuprinse la articolul 81 alineatul (1) din Tratat. Pentru ca primul criteriu să se aplice, acordul de utilizare în comun în cauză trebuie să nu cuprindă prevederi referitoare la fixarea tarifelor în comun și la marketingul comun. În ce privește cel de-al doilea criteriu, ținând seama de natura serviciilor de transport oferite de grupuri, este probabil ca acestea să afecteze comerțul dintre statele membre (66). |
| --- | --- |

66.

Grupurile a căror activitate nu influențează parametrii relevanți ai concurenței deoarece sunt de mică importanță și/sau nu afectează semnificativ comerțul dintre statele membre (65), nu sunt cuprinse la articolul 81 alineatul (1) din Tratat. Pentru ca primul criteriu să se aplice, acordul de utilizare în comun în cauză trebuie să nu cuprindă prevederi referitoare la fixarea tarifelor în comun și la marketingul comun. În ce privește cel de-al doilea criteriu, ținând seama de natura serviciilor de transport oferite de grupuri, este probabil ca acestea să afecteze comerțul dintre statele membre (66).

3.3.2.   Grupuri care, în general, se află sub incidența articolului 81 alineatul (1) din Tratat

| 67. | Dacă un acord de utilizare în comun între firme concurente are ca obiect restrângerea concurenței prin intermediul fixării de tarife, limitării producției sau împărțirii pieței sau a clienților, acesta se va afla sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat. Acordurile stabilite între firme concurente și care presupun fixarea de tarife (67) se vor afla întotdeauna sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat, indiferent de puterea de piață a părților (68). |
| --- | --- |

67.

Dacă un acord de utilizare în comun între firme concurente are ca obiect restrângerea concurenței prin intermediul fixării de tarife, limitării producției sau împărțirii pieței sau a clienților, acesta se va afla sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat. Acordurile stabilite între firme concurente și care presupun fixarea de tarife (67) se vor afla întotdeauna sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat, indiferent de puterea de piață a părților (68).

3.3.3.   Grupuri care pot cădea sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat

| 68. | Dacă grupul nu are ca obiect o restrângere a concurenței, este necesară o analiză a efectelor acestuia asupra pieței în cauză. Un acord cade sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat în cazul în care este probabil să aibă un impact negativ apreciabil asupra parametrilor concurenței pe piață, cum sunt prețurile, cheltuielile, diferențierea și calitatea serviciilor și inovația. Acordurile pot avea acest efect prin reducerea semnificativă a rivalității între părțile la acord sau între acestea și terți (69). |
| --- | --- |

68.

Dacă grupul nu are ca obiect o restrângere a concurenței, este necesară o analiză a efectelor acestuia asupra pieței în cauză. Un acord cade sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat în cazul în care este probabil să aibă un impact negativ apreciabil asupra parametrilor concurenței pe piață, cum sunt prețurile, cheltuielile, diferențierea și calitatea serviciilor și inovația. Acordurile pot avea acest efect prin reducerea semnificativă a rivalității între părțile la acord sau între acestea și terți (69).

| 69. | Capacitatea grupului de a cauza considerabile efecte negative de piață depinde de contextul economic, ținându-se seama de natura acordului și de puterea de piață combinată a părților, împreună cu alți factori structurali de pe piața relevantă. Trebuie avut în vedere, de asemenea, dacă acordul de utilizare în comun afectează comportamentul părților pe piețele vecine, aflate în strânsă legătură cu piața afectată în mod direct de această cooperare (70). Acesta poate fi, de exemplu, cazul în care piața relevantă a grupului este transportul de vehicule pe nave specializate de transport vehicule (piața A), iar membrii grupului dețin și nave care funcționează pe piața roll on — roll off (piața B). |
| --- | --- |

69.

Capacitatea grupului de a cauza considerabile efecte negative de piață depinde de contextul economic, ținându-se seama de natura acordului și de puterea de piață combinată a părților, împreună cu alți factori structurali de pe piața relevantă. Trebuie avut în vedere, de asemenea, dacă acordul de utilizare în comun afectează comportamentul părților pe piețele vecine, aflate în strânsă legătură cu piața afectată în mod direct de această cooperare (70). Acesta poate fi, de exemplu, cazul în care piața relevantă a grupului este transportul de vehicule pe nave specializate de transport vehicule (piața A), iar membrii grupului dețin și nave care funcționează pe piața roll on — roll off (piața B).

| 70. | În ceea ce privește natura acordului, trebuie văzut dacă acordul de utilizare în comun conține clauze care interzic membrilor să activeze pe aceeași piață în afara grupului și în ce măsură există un schimb de informații sensibile din punct de vedere comercial, care ar putea, spre exemplu, să influențeze nejustificat comportamentul concurențial al membrilor aflați pe aceeași piață — dar în afara grupului, în funcție de politica comercială a grupului. Trebui de asemenea avute în vedere toate legăturile existente între grupuri, fie în ceea ce privește conducerea sau membrii acestora, fie în ceea ce privește împărțirea cheltuielilor și veniturilor. |
| --- | --- |

70.

În ceea ce privește natura acordului, trebuie văzut dacă acordul de utilizare în comun conține clauze care interzic membrilor să activeze pe aceeași piață în afara grupului și în ce măsură există un schimb de informații sensibile din punct de vedere comercial, care ar putea, spre exemplu, să influențeze nejustificat comportamentul concurențial al membrilor aflați pe aceeași piață — dar în afara grupului, în funcție de politica comercială a grupului. Trebui de asemenea avute în vedere toate legăturile existente între grupuri, fie în ceea ce privește conducerea sau membrii acestora, fie în ceea ce privește împărțirea cheltuielilor și veniturilor.

| 71. | În ceea ce privește factorii structurali de pe piața relevantă, în cazul în care grupul are o cotă de piață redusă, este improbabil să rezulte efecte restrictive. În cadrul evaluării impactului unui anumit grup asupra pieței relevante, trebuie să se țină seama de factori suplimentari, precum gradul de concentrare a pieței, poziția și numărul concurenților, stabilitatea cotelor de piață de-a lungul timpului, participarea la mai multe grupuri, barierele de intrare pe piață și probabilitatea intrării pe piață, transparența pieței, compensarea puterii de cumpărare a utilizatorilor de transport și natura serviciilor (de exemplu, servicii omogene sau servicii diferențiate). |
| --- | --- |

71.

În ceea ce privește factorii structurali de pe piața relevantă, în cazul în care grupul are o cotă de piață redusă, este improbabil să rezulte efecte restrictive. În cadrul evaluării impactului unui anumit grup asupra pieței relevante, trebuie să se țină seama de factori suplimentari, precum gradul de concentrare a pieței, poziția și numărul concurenților, stabilitatea cotelor de piață de-a lungul timpului, participarea la mai multe grupuri, barierele de intrare pe piață și probabilitatea intrării pe piață, transparența pieței, compensarea puterii de cumpărare a utilizatorilor de transport și natura serviciilor (de exemplu, servicii omogene sau servicii diferențiate).

3.3.4.   Aplicabilitatea articolului 81 alineatul (3) din tratat

| 72. | În cazurile în care grupurile sunt sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat este necesar să se evalueze dacă acestea îndeplinesc cele patru condiții cumulative prevăzute la articolul 81 alineatul (3). Întreprinderile implicate vor trebui să demonstreze că:






  (a) | Grupul ameliorează serviciile de transport sau promovează progresul tehnic sau economic. Trebuie să se demonstreze că grupul dă naștere unui plus de eficiență. Eficiența generată nu poate fi economisirea unor costuri care reprezintă o parte inerentă a concurenței, ci trebuie să rezulte din integrarea activităților economice. Trebuie avut în vedere nivelul contribuțiilor părților pe planul investițiilor și tehnologiei. |
| --- | --- | --- |

72.

În cazurile în care grupurile sunt sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat este necesar să se evalueze dacă acestea îndeplinesc cele patru condiții cumulative prevăzute la articolul 81 alineatul (3). Întreprinderile implicate vor trebui să demonstreze că:

(a)

Grupul ameliorează serviciile de transport sau promovează progresul tehnic sau economic. Trebuie să se demonstreze că grupul dă naștere unui plus de eficiență. Eficiența generată nu poate fi economisirea unor costuri care reprezintă o parte inerentă a concurenței, ci trebuie să rezulte din integrarea activităților economice. Trebuie avut în vedere nivelul contribuțiilor părților pe planul investițiilor și tehnologiei.

| (b) | De eficiența economică menționată la punctul (a) trebuie să beneficieze nu numai membrii grupului, ci și consumatorii, în sensul că beneficiile trebuie cel puțin să compenseze pierderea pricinuită consumatorilor prin restrângerea concurenței. Cu cât este mai semnificativă restrângerea concurenței, cu atât trebuie să fie mai apreciabile eficiența și transferarea beneficiilor către utilizatorii de transport. De exemplu, baza de cost redusă s-ar putea traduce în tarife mai mici și/sau condiții mai flexibile. Grupurile ar putea reprezenta un răspuns la cererea consumatorului pentru un serviciu specific. |
| --- | --- |

(b)

De eficiența economică menționată la punctul (a) trebuie să beneficieze nu numai membrii grupului, ci și consumatorii, în sensul că beneficiile trebuie cel puțin să compenseze pierderea pricinuită consumatorilor prin restrângerea concurenței. Cu cât este mai semnificativă restrângerea concurenței, cu atât trebuie să fie mai apreciabile eficiența și transferarea beneficiilor către utilizatorii de transport. De exemplu, baza de cost redusă s-ar putea traduce în tarife mai mici și/sau condiții mai flexibile. Grupurile ar putea reprezenta un răspuns la cererea consumatorului pentru un serviciu specific.

| (c) | Nu există moduri mai puțin restrictive de obținere a unor beneficii similare. |
| --- | --- |

(c)

Nu există moduri mai puțin restrictive de obținere a unor beneficii similare.

| (d) | Trebuie să nu i se ofere grupului posibilitatea de a elimina concurența pe o parte semnificativă a pieței serviciilor în cauză. |
| --- | --- |

(d)

Trebuie să nu i se ofere grupului posibilitatea de a elimina concurența pe o parte semnificativă a pieței serviciilor în cauză.

---

(1)  JO L 269, 28.9.2006, p. 1.

(2)  Termenul „acord” se referă la acorduri, decizii ale asociaţiilor de întreprinderi şi practici concertate.

(3)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

(4)  JO L 123, 27.4.2004, p. 18.

(5)  JO L 378, 31.12.1986, p. 4.

(6)  JO C 3, 6.1.2001, p. 2.

(7)  JO C 101, 27.4.2004, p. 97.

(8)  JO L 100, 20.4.2000, p. 24. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 463/2004 (JO L 77, 13.3.2004, p. 23) şi prin Regulamentul (CE) nr. 611/2005 (JO L 101, 21.4.2005, p. 10).

(9)  Motivul 3 din Regulamentul (CE) nr. 611/2005.

(10)  Comisia a identificat o serie de caracteristici specifice transportului specializat care îl diferenţiază de serviciile maritime de linie şi de serviciile navelor tramp. Aceste caracteristici implică furnizarea de servicii periodice pentru un anumit tip de încărcătură. Acest serviciu este furnizat de obicei în baza unui contract de afretare (CoAs), folosindu-se nave specializate adaptate din punct de vedere tehnic şi/sau construite pentru a transporta o anumită încărcătură. Decizia 94/980/CE a Comisiei (în Cauza IV/34.446 — Trans-Atlantic Agreement), JO L 376, 31.12.1994, p. 1 (denumită în continuare Decizia TAA), considerentele 47-49.

(11)  Articolul 1 din Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului din 7 decembrie 1992 de aplicare a liberei circulaţii a serviciilor la transporturile maritime în interiorul statelor membre (cabotaj maritim) (JO L 364, 12.12.1992, p. 7).

(12)  Cauza 42/84 Remia BV şi alţii c/Comisiei, culegere 1985, pagina 2545, considerentul 22. Mai mult, efectul asupra comerţului dintre state trebuie să fie apreciabil, Cauza 319/82 Ciments et Bétons de l'Est c/Kerpen & Kerpen, culegere 1983, pagina 4173, considerentul 9.

(13)  JO C 101, 27.4.2004, p. 81.

(14)  Faptul că un serviciu originează dintr-un port sau este destinat unui port din afara UE nu împiedică, în sine, posibilitatea existenţei unui efect asupra comerţului între statele membre. Trebuie efectuată o analiză atentă a efectelor asupra clienţilor şi a altor operatori din cadrul Comunităţii care se bazează pe aceste servicii, cu scopul de a determina dacă aceste servicii intră în competenţa jurisdicţională comunitară. Vezi Orientările privind conceptul de efect asupra comerţului din articolele 81 şi 82 din Tratat.

(15)  Decizia 93/82/EEC a Comisiei (cauzele IV/32.448, IV/32.450, IV/32.448 şi IV/32.450 CEWAL), JO L 34, 10.2.1993, p. 1, considerentul 90, confirmată de Tribunalul de Primă Instanţă în cauzele conexate T-24/93, T-25/93 şi T-2828/93, Compagnie Maritime Belge şi alţii c/Comisia Comunităţilor Europene, culegere 1996, pagina II-1201, considerentul 205. Decizia TAA, citată mai sus la nota 10, considerentele 288-296, confirmată de hotărârea Tribunalului de Primă instanţă din 28 februarie 2002, în Cauza T-395/94, Atlantic Container Line şi alţii c/Comisia (denumită în continuare Hotărârea TAA), considerentele 72-74, Decizia 1999/243/EC a Comisiei (Cauza IV/35.134 — Trans-Atlantic Conference Agreement) (denumită în continuare Decizia TACA), JO L 95, 9.4.1999, p. 1, considerentele 386-396, Decizia 2003/68/EC a Comisiei (Cauza COMP/37.396/D2 — TACA Revizuită), (denumită în continuare Decizia TACA Revizuită), JO L 26, 31.1.2003, p. 53, considerentul 73.

(16)  Pentru orientare în ceea ce priveşte aplicarea principiului de efect asupra comerţului, vezi Orientările Comisiei, citate mai sus la nota 13.

(17)  JO C 372, 9.12.1997, p. 5.

(18)  Companiile sunt supuse la trei principale surse de presiune concurenţială: posibilitatea de substituire a cererii, a ofertei şi concurenţa potenţială. Din punct de vedere economic, în vederea definirii pieţei relevante, substituirea cererii are forţa disciplinatorie cea mai rapidă şi eficace asupra furnizorilor unui anumit serviciu. Presiunea concurenţială rezultată din posibilitatea substituirii din punct de vedere al ofertei este, în general, mai puţin rapidă şi, în orice caz, necesită analizarea unor factori suplimentari. Concurenţa potenţială nu este luată în considerare pentru definirea pieţelor, deoarece condiţiile în care concurenţa potenţială va reprezenta în realitate o presiune concurenţială eficace, depinde de analizarea factorilor şi circumstanţelor specifice legate de condiţiile de intrare pe piaţă.

(19)  Comunicare privind definirea pieţei, citată la nota 17, considerentul 10.

(20)  Comunicare privind definirea pieţei, citată la nota 17, considerentele 13 şi 20.

(21)  Decizia 1999/485/CE a Comisiei (Cauza IV/34.250 — Europe Asia Trades Agreement) (JO L 193, 26.7.1999, p. 23); Decizia TAA, citată mai sus la nota 10 şi Decizia TACA, citată mai sus la nota 15, considerentele 60-84. Definiţia pieţei în Decizia TACA a fost confirmată de Tribunalul de Primă Instanţă în hotărârea sa în cauzele conexate T-191/98, T-212/98-214/98, Atlantic Container Line AB şi alţii c/Comisiei (denumită mai jos Hotărârea TACA), culegere 2003, pagina II-3275, considerentele 781-883.

(22)  Considerentul 62 din Decizia TACA, citată mai sus la nota 15 şi considerentele 783-789 din Hotărârea TACA, ambele citate la nota 21.

(23)  Chestiunea a rămas deschisă în Decizia Comisiei din 29 martie 2004 (Cauza COMP/M.3379 — P&O/Royal Nedloyd/P&O Nedloyd) (JO C 49, 28.2.2006, p. 4); în Decizia Comisiei din 29 iulie 2005 (Cauza COMP/M.3829 — MAERSK/PONL) (JO C 207, 24.8.2005, p. 8) şi în Decizia Comisiei din 19 august 2005 (Cauza COMP/M.3798 — NYK/Lauritzen Cool/Laucool JV) (JO C 224, 13.9.2005, p. 4).

(24)  Decizia TACA, citată mai sus la nota 15, considerentul 71;

(25)  Hotărârea TAA, citată mai sus la nota 15, considerentul 273 şi Hotărârea TACA, citată mai sus la nota 21, considerentul 809.

(26)  Hotărârea TAA, citată mai sus la nota 15, considerentul 281 şi Decizia Comisiei în MAERSK/PONL, citată mai sus la nota 23, considerentul 13.

(27)  Decizia TACA, citată mai sus la nota 15, considerentele 62-75; Hotărârea TACA, citată mai sus la nota 21, considerentul 795 şi Decizia Comisiei în MAERSK/PONL, citată mai sus la nota 23, considerentele 13 şi 112-117.

(28)  Decizia TACA Revizuită, citată mai sus la nota 18, considerentul 36.

(29)  Decizia TACA, citată mai sus la nota 15, considerentele 76-83 şi Decizia TACA Revizuită, citată mai sus la nota 15, considerentul 39.

(30)  Pentru voiajele de tip charter, de exemplu, elementele esenţiale pentru un transport sunt încărcătura care trebuie transportată, volumul acesteia, porturile de încărcare şi descărcare, staliile şi detaliile tehnice cu privire la nava necesară.

(31)  De exemplu, încărcătura vrac lichidă nu poate fi transportată pe nave de mărfuri uscate, iar mărfurile congelate nu pot fi transportate pe nave de transport vehicule. Multe nave petroliere pot transporta produse petroliere atât poluante cât şi curate. Totuşi, un petrolier nu poate transporta produse curate imediat după ce a transportat produse poluante.

(32)  Trecerea unei nave de mărfuri uscate de la transportul de cărbune la cel de cereale poate necesita un proces de curăţare cu o durată de numai o zi, care poate fi efectuat în timpul unui voiaj în balast.

(33)  Percepţia generală în cadrul sectorului pare a fi că o mărime diferită a navei corespunde unei pieţe separate. Presa specializată din domeniu şi Baltic Exchange publică indice de preţuri pentru fiecare mărime standard de navă. Rapoartele consultanţilor împart piaţa pe baza mărimii navelor.

(34)  Decizia TACA, citată mai sus la nota 15, considerentul 85; Decizia TACA, citată mai sus la nota 15, considerentele 85 şi 86, şi Decizia TACA Revizuită, citată mai sus la nota 21, considerentele 924, 925 şi 927.

(35)  În funcţie de particularităţile pieţei relevante a serviciilor cu nave tramp, pot fi prevăzute perioade mai scurte de timp.

(36)  Capacitatea navei oferă informaţii cu privire la capacitatea părţilor de a concura pentru voiaje. Datele privind procentul din volumul şi valoarea totală pot ilustra poziţia generală pe piaţă a părţilor. Datele legate de negocierile contractuale pot indica posibilităţile părţilor de a-şi exercita puterea pe piaţă în negocierile contractuale.

(37)  Decizia 2000/627/CE a Comisiei [Cauza IV/34.018 — Far East Trade Tariff Charges and Surcharges Agreement (FETTSCA)], JO L 268, 20.10.2000, p. 1, considerentul 153. Hotărârea Tribunalului de Primă Instanţă în Cauza T-229/94, Deutsche Bahn AG c/Comisiei Comunităţilor Europene, culegere 1997, pagina II-1689, considerentul 37.

(38)  JO L 100, 20.4.2000, p. 24. Regulamentul (CE) nr. 823/2000 se aplică serviciilor internaţionale de transport maritim de linie dintr-unul sau mai multe porturi ale Comunităţii, exclusiv pentru transportul de mărfuri, în special în containere — vezi articolele 1, 2 şi articolul 3 alineatul (2) litera (g) din Regulament.

(39)  Hotărârea Curţii de Justiţie în Cauza C-7/95 P, John Deere c/Comisiei, culegere 1998, pagina I-3111, considerentul 90 şi Hotărârea Curţii de Justiţie în Cauza C-194/99 P, Thyssen Stahl c/Comisiei, culegere 2003, pagina I-10821, considerentul 81.

(40)  Hotărârea în John Deere c/Comisiei, Cauza C-7/95 P, citată la nota 39, considerentul 88.

(41)  Hotărârea în cauzele conexate 40-48, 50, 54-56, 111, 113 şi 114/73 Suiker Unie c/Comisiei, culegere 1975, pagina 1663, considerentele 173-174.

(42)  Hotărârea Curţii de Justiţie din 23 noiembrie 2006, în Cauza C-238/05, Asnef-Equifax c/Asociación de Usuarios de Servicios Bancarios (Ausbanc), JO C 331, 30.12.2006, p. 10, considerentul 52 şi Hotărârea Curţii de Justiţie în Cauza C-49/92 P, Comisia c/Anic Partecipazioni, culegere 1999, pagina I-4125, considerentele 116 şi 117.

(43)  Hotărârea Tribunalului de Primă Instanţă în Cauza T-35/92 John Deere Ltd c/Comisiei, culegere 1994, pagina II-957, considerentul 51, confirmată în apel prin Hotărârea în Cauza John Deere Ltd c/Comisiei, Cauza C-7/95 P, citată la nota 39, considerentul 89. Mai recent, Hotărârea în Cauza Asnef-Equifax c/Ausbanc, citată la nota 42.

(44)  Hotărârea Tribunalului de Primă Instanţă în Cauza T-141/94, Thyssen Stahl AG c/Comisiei, culegere 1999, pagina II-347, considerentele 402 şi 403.

(45)  Hotărârea Curţii de Justiţie în cauzele C-89/85, C-104/85, C-114/85, C-116/85, C-117/85 şi de la C-125/85 la C-129/85 A. Ahlström Osakeyhtiö şi alţii c/Comisiei, culegerea 1993 pagina I-01307, considerentele 59-65.

(46)  Hotărârea în John Deere c/Comisiei, Cauza C-7/95 P, citată la nota 39, considerentele 75-77.

(47)  Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3), citate mai sus la nota 7, considerentul 16.

(48)  Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3), citate mai sus la nota 7.

(49)  Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3), citate mai sus la nota 7, considerentul 25.

(50)  Există mai multe metode de evaluare a gradului de concentrare a unei pieţe. Una dintre acestea este Indexul Herfindahl-Hirschmann (HHI).

(51)  În vreme ce transparenţa dintre comercianţi este probabil să intensifice concurenţa pe o piaţă realmente competitivă, schimbul de informaţii de piaţă detaliate pe o piaţă extrem de concentrată şi oligopolistă poate permite comercianţilor să cunoască poziţia pe piaţă şi strategia firmelor concurente şi astfel poate să dăuneze considerabil concurenţei dintre aceştia. A se vedea hotărârea în John Deere c/Comisiei, Cauza C-7/95 P, citată la nota 39, considerentul 88.

(52)  În cazul transportului maritim de linie, există legături structurale şi/sau operaţionale între concurenţi, de exemplu apartenenţa la acorduri ale unor consorţii care permit companiilor maritime să comunice informaţii în scopul furnizării unui serviciu comun. Existenţa oricăror astfel de legături va trebui luată în considerare, de la caz la caz, pentru a se evalua impactul pe care un schimb suplimentar de informaţii îl are asupra pieţei în cauză.

(53)  Hotărârea TACA, citată mai sus la nota 21, considerentul 1154.

(54)  Decizia 78/252/CEE a Comisiei din 23 decembrie 1977 privind procedura în conformitate cu articolul 85 din Tratat (Cauza IV/29.176 — Vegetable Parchment) (JO L 70, 13.3.1978, p. 54).

(55)  Decizia 92/157/CEE a Comisiei (Cauza IV/31.370 — UK Agricultural Tractor Registration Exchange), JO L 68, 13.3.1992, p. 19, considerentul 50.

(56)  Decizia 98/4/CECA a Comisiei (Cauza IV/36.069 — Wirtschaftsvereinigung Stahl), JO L 1, 3.1.1998, p. 10, considerentul 17.

(57)  Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat, citate mai sus la nota 7.

(58)  Navele care fac parte din grup sunt mai mult sau mai puţin similare ca tip. Prin urmare, grupul poate atrage contracte mari de afretare (CoAs), poate combina diferite astfel de contracte şi reduce numărul de voiaje în balast prin planificarea atentă a flotei.

(59)  De exemplu, navele grupului sunt puse pe piaţă ca un singur produs comercial, oferind soluţii de transport indiferent care sunt navele care efectuează transportul propriu-zis.

(60)  De exemplu, veniturile grupului sunt colectate de administraţia centrală şi profitul este distribuit participanţilor în baza unui sistem complex de repartiţie.

(61)  În secţiunea 5 şi respectiv, secţiunea 3 a Orientărilor, citate la nota 5.

(62)  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (Regulamentul (CE) privind concentrările) (JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

(63)  Urmează să fie publicat.

(64)  Articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004.

(65)  Comunicarea Comisiei privind acordurile de mică importanţă care nu restrâng în mod considerabil concurenţa în sensul articolului 81 alineatul (1) din tratat, JO C 368, 22.12.2001, p. 13 şi Orientările privind conceptul de efect asupra comerţului, citate mai sus la nota 13.

(66)  A se vedea mai sus nota 13.

(67)  Activităţile de fixare a preţurilor de către agenţii navali independenţi cu ocazia intermedierii unui contract pentru o navă de tip charter nu intră în această categorie.

(68)  Orientările privind acordurile de cooperare orizontală, citate la nota 6, considerentele 144 şi 148.

(69)  Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3), citate mai sus la nota 7, considerentul 16.

(70)  Orientările privind acordurile orizontale, citate mai sus la nota 6, considerentul 142.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 14.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 215/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 215/16

---

AJUTOR DE STAT — PORTUGALIA

Ajutor de Stat C 30/07 (ex N 555/06) — Industria conservelor de pește — Subvenție pentru societatea SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. — Regiunea Autonomă a Azorelor

Invitație pentru prezentarea observațiilor în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 215/04)

Prin scrisoarea din 18 iulie 2007, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Comisia a notificat Republicii Portugheze decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE privind ajutorul menționat anterior.

Părțile interesate pot prezenta eventuale observații în termen de o lună de la data publicării prezentului rezumat și a scrisorii care urmează acestuia, la următoarea adresă:

| Comisia Europeană |
| --- |
| Direcția Generală Pescuit |
| DG FISH/D/3 „Aspecte juridice” |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 295 19 42 |

Comisia Europeană

Direcția Generală Pescuit

DG FISH/D/3 „Aspecte juridice”

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 295 19 42

Aceste observații vor fi comunicate Republicii Portugheze. Păstrarea confidențialității privind identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitată în scris, precizându-se motivele care stau la baza solicitării.

REZUMAT

Prin scrisoarea din 18 august 2006, Reprezentanța permanentă a Portugaliei pe lângă Uniunea Europeană a notificat Comisiei un proiect de decizie a Guvernului Regiunii Autonome a Azorelor care prevedea acordarea unui ajutor de stat societății SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. (societate producătoare de conserve de pește stabilită în regiune), sub forma unei subvenții în valoare de 526 760 EUR, în vederea transformării a 65 de contracte de muncă temporare în contracte de muncă pe durată nedeterminată. Conform autorităților portugheze, pentru acordarea ajutorului propus se vor aplica următoarele cerințe:

| — | Ajutorul va fi acordat în urma aprobării sale de către Comisia Europeană. |
| --- | --- |

—

Ajutorul va fi acordat în urma aprobării sale de către Comisia Europeană.

| — | În momentul efectuării plății, beneficiarul are obligația de a prezenta un document care să ateste transformarea celor 65 de contracte de muncă temporare în contracte de muncă pe durată nedeterminată, precum și o garanție bancară pentru patru ani, care să asigure menținerea nivelului de ocupare a forței de muncă al societății în această perioadă. |
| --- | --- |

—

În momentul efectuării plății, beneficiarul are obligația de a prezenta un document care să ateste transformarea celor 65 de contracte de muncă temporare în contracte de muncă pe durată nedeterminată, precum și o garanție bancară pentru patru ani, care să asigure menținerea nivelului de ocupare a forței de muncă al societății în această perioadă.

| — | Beneficiarul este obligat prin proiectul de decizie să mențină numărul de locuri de muncă pe o perioadă minimă de patru ani, cu începere de la data transformării contractului de muncă. |
| --- | --- |

—

Beneficiarul este obligat prin proiectul de decizie să mențină numărul de locuri de muncă pe o perioadă minimă de patru ani, cu începere de la data transformării contractului de muncă.

| — | Subvenția nu poate fi cumulată cu niciun alt ajutor care vizează crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

—

Subvenția nu poate fi cumulată cu niciun alt ajutor care vizează crearea de locuri de muncă.

Nerespectarea obligațiilor prevăzute în rezoluția Guvernului Autonom al Azorelor, în special a obligației de a menține numărul de locuri de muncă pe o perioadă minimă de patru ani, ar atrage după sine rambursarea imediată a ajutorului acordat, la care se adaugă rata dobânzii aferente, fără a exclude posibilitatea de a introduce o acțiune (penală sau civilă) împotriva societății.

EVALUARE

Evaluarea ajutorului propus, întreprinsă de serviciile Comisiei, a arătat, în această etapă preliminară, că acesta ar putea avea un impact semnificativ asupra concurenței, deoarece favorizează societatea în cauză față de alte societăți, care nu au primit astfel de ajutoare. Pe lângă aceasta, autoritățile portugheze nu au furnizat nicio garanție că ajutorul, deși este acordat unei societăți anume, va avea un efect pozitiv semnificativ asupra ocupării forței de muncă. Principalele motive care conduc la aceste concluzii sunt următoarele:

| (a) | Comisia consideră că, în ciuda solicitării exprese, autoritățile portugheze nu au furnizat informațiile necesare pentru a stabili dacă ajutorul va avea efecte pozitive asupra pieței locurilor de muncă din Azore sau dacă este vorba pur și simplu de un mecanism destinat reducerii costurilor de exploatare ale beneficiarului. |
| --- | --- |

(a)

Comisia consideră că, în ciuda solicitării exprese, autoritățile portugheze nu au furnizat informațiile necesare pentru a stabili dacă ajutorul va avea efecte pozitive asupra pieței locurilor de muncă din Azore sau dacă este vorba pur și simplu de un mecanism destinat reducerii costurilor de exploatare ale beneficiarului.

| (b) | Comisia consideră că intensitatea ajutorului prevăzută în sistemul de ajutor propus pare net superioară plafoanelor maxime admise pentru ajutoarele destinate creării de locuri de muncă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2204/2002. |
| --- | --- |

(b)

Comisia consideră că intensitatea ajutorului prevăzută în sistemul de ajutor propus pare net superioară plafoanelor maxime admise pentru ajutoarele destinate creării de locuri de muncă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2204/2002.

TEXTUL SCRISORII

„A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por ofício de 18 de Agosto de 2006, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de uma proposta de resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, que prevê a atribuição de um auxílio estatal à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA.

Por ofícios de 12 de Setembro de 2006, 21 de Dezembro de 2006 e 22 de Março de 2007, os serviços da Comissão enviaram três pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por ofícios da Representação Permanente junto da União Europeia de 6 e 14 de Novembro de 2006, 19 de Janeiro de 2007 e 30 de Abril de 2007.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

A informação que se segue foi comunicada por meio do formulário normalizado de notificação de auxílios estatais estabelecido pelo Regulamento (CE) n.o 794/2004 da Comissão (2) e das subsequentes respostas enviadas pelas autoridades portuguesas a pedido da Comissão.

A resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores prevê a atribuição à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, uma indústria conserveira com sede na região, de uma subvenção no montante de 526 760 EUR com vista à conversão de contratos de trabalho com termo em contratos de trabalho sem termo (ponto 5 do formulário de notificação).

O auxílio proposto prevê uma subvenção directa destinada a apoiar a conversão de 65 contratos de trabalho com termo em contratos sem termo. A subvenção não seria cumulável com outros auxílios à criação de emprego.

O montante da subvenção foi apurado pelas autoridades portuguesas de acordo com a seguinte fórmula: 65 postos de trabalho × 20 meses × 405,20 EUR (salário mínimo oficial vigente na Região Autónoma dos Açores em 2006).

A intensidade do auxílio é expressa sob forma de uma percentagem do salário e dos encargos sociais dos empregos em causa, a saber, 57,72 % do custo médio por trabalhador, durante dois anos (ponto 6 do formulário de notificação). Esta percentagem foi calculada de acordo com a seguinte fórmula:

a/ (b × 14 meses × 2 anos),

em que a é o montante do auxílio por trabalhador (8 104 EUR) e b é o custo mensal médio por trabalhador (405,20 EUR, correspondentes ao salário mensal mínimo oficial na Região Autónoma dos Açores, mais o montante de 96,24 EUR devido à Segurança Social) (ponto 6 do formulário de notificação).

O cálculo dos custos salariais subjacentes ao emprego criado é efectuado com base em 14 meses, que incluem doze meses de remuneração base por ano, acrescidos dos subsídios de férias e de Natal. Consequentemente, as autoridades portuguesas tomam em consideração, para o cálculo dos custos salariais, 28 remunerações mensais durante um período de dois anos (14 040,32 EUR), enquanto o período de referência que utilizam para o cálculo do montante do auxílio é de apenas 20 meses por trabalhador (com garantia bancária por quatro anos, durante os quais o beneficiário está obrigado a manter o número de postos de trabalho).

As autoridades portuguesas indicaram que, para o cálculo do montante da subvenção, escolheram deliberadamente um período inferior (20 meses) ao período de 28 meses utilizado para o cálculo da intensidade da subvenção. Efectivamente, as referidas autoridades consideram que deste modo asseguram o objectivo de incentivar a conversão dos contratos, com a obrigação de manutenção do nível de emprego por um período de quatro anos.

2.2.   Procedimento e requisitos

O auxílio proposto será concedido ao beneficiário sob forma de um pagamento único (ponto 2 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). Segundo as autoridades portuguesas, aplicar-se-ão ao auxílio proposto os seguintes requisitos:

| — | O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia. |
| --- | --- |

—

O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia.

| — | O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

O incumprimento das obrigações estabelecidas pela Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, particularmente a obrigação de manter o número de postos de trabalho pelo prazo mínimo de quatro anos, implicaria o reembolso imediato do auxílio concedido, acrescido dos juros legais, sem prejuízo do procedimento civil ou criminal a que haja lugar contra a empresa (ponto 4 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

2.3.   Descrição da indústria de conservas de peixe nos Açores. Justificação do auxílio pelas autoridades portuguesas

De acordo com a informação apresentada pelas autoridades portuguesas, a indústria de conservas de peixe (essencialmente atum) representa quase 90 % do emprego no sector da transformação dos produtos da pesca na Região Autónoma dos Açores. A produção desta indústria é quase inteiramente exportada para o território continental europeu. As autoridades portuguesas destacam a importância da indústria para a frota regional de pesca de atum, sobretudo no que se refere à espécie albacora, que não é vendida fresca.

Na indústria açoriana de conservas de atum, há quatro empresas, as quais, no seu conjunto, mantêm em actividade seis unidades fabris, em cinco ilhas diferentes. O número total de postos de trabalho existentes na indústria de conservas de atum nos Açores é de 841, dos quais 111 correspondiam à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, em 2005. De acordo com as autoridades portuguesas, devido ao seu tamanho e características, esta empresa constitui um empregador de dimensão considerável na ilha onde se encontra situada a respectiva unidade fabril (São Jorge). No entanto, a empresa cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004 da Comissão (3).

As autoridades portuguesas acrescentaram que, tendo em conta a sua particular ultraperifericidade, esta parte da Região Autónoma dos Açores está sujeita a grande vulnerabilidade socio-económica. As mesmas autoridades consideram que uma subvenção desta natureza seria um mecanismo relevante de apoio à estabilidade dos vínculos laborais, que, por conseguinte, contribuiria para impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas consideram que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida, que não seria alterada pela subvenção projectada.

3.   APRECIAÇÃO

As autoridades portuguesas notificaram a medida de auxílio à Comissão antes de a porem em execução, deste modo cumprindo a obrigação decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

3.1.   Existência de auxílio na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

Mediante o auxílio proposto, o Governo da Região Autónoma dos Açores pretende subsidiar uma empresa específica do sector das pescas. Por conseguinte, a medida confere a esta empresa uma vantagem proveniente de recursos estatais e é de natureza selectiva. O beneficiário está, além disso, em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas, quer em Portugal quer noutros Estados-Membros, devendo notar-se que as conservas de atum são transaccionadas a nível internacional. Portanto, à luz do disposto no n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, este auxílio é susceptível de falsear a concorrência e de afectar as trocas comerciais entre os Estados-Membros.

O auxílio previsto pelas autoridades portuguesas constitui, pois, um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE.

3.2.   Compatibilidade da medida

3.2. a)   Base jurídica da apreciação

Os auxílios estatais podem ser declarados compatíveis com o mercado comum se corresponderem a uma das excepções previstas no Tratado CE.

Em princípio, o auxílio ao emprego é avaliado pela Comissão, nomeadamente, à luz dos critérios estabelecidos no supramencionado Regulamento (CE) n.o 2204/2002 da Comissão, de 12 de Dezembro de 2002, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios estatais ao emprego. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 1.o, este regulamento “é aplicável aos auxílios concedidos em todos os sectores, incluindo as actividades relativas à produção, tratamento e comercialização dos produtos enumerados no anexo I do Tratado”. O anexo I do Tratado inclui igualmente os produtos da pesca.

Por outro lado, as directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (4) não incluem normas específicas para auxílios estatais ao emprego no sector das pescas. Um auxílio ao emprego no sector das pescas tem, portanto, de ser avaliado segundo as condições estabelecidas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002.

O Regulamento (CE) n.o 2204/2002 refere especificamente que os auxílios para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada (n.o 6 do artigo 9.o) e os casos de auxílios individuais ao emprego concedidos independentemente de qualquer regime (n.o 9 do artigo 9.o) continuarão sujeitos à obrigação de notificação prevista no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado.

O auxílio proposto pelas autoridades portuguesas foi notificado à Comissão, dado constituir um auxílio à conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada, concedido a uma determinada empresa.

3.2. b)   Compatibilidade do auxílio

Conforme indica o considerando 7 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, os auxílios ao emprego concedidos a uma dada empresa podem ter um impacto significativo na concorrência no mercado relevante, uma vez que favorecem essa empresa em relação às que não beneficiaram de tais auxílios. Acresce que o auxílio é susceptível de produzir no emprego um efeito meramente limitado, pois é concedido individualmente a uma empresa. Por conseguinte, o n.o 9 do artigo 9.o estipula claramente que os auxílios individuais ao emprego só podem ser autorizados se forem compatíveis com quaisquer regras específicas aplicáveis ao sector em que o beneficiário opera e apenas se puder ser demonstrado que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante.

Por outro lado, como os custos do emprego fazem necessariamente parte dos custos normais de funcionamento de qualquer empresa, o considerando 16 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 incide na importância de verificar os efeitos positivos que o auxílio é susceptível de ter no emprego numa base global, a fim de impedir que ele apenas permita ao beneficiário reduzir custos que teria de qualquer modo de suportar. Por sua vez, o considerando 20 refere-se à necessidade de a Comissão determinar se os auxílios concedidos para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada têm efeitos positivos no emprego.

A justificação fornecida pelas autoridades portuguesas para o auxílio proposto é a de que a empresa beneficiária — SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA — é um dos principais empregadores da ilha de São Jorge, onde a unidade fabril está situada. Além disso, a situação desta ilha é particularmente periférica, o que a torna muito vulnerável socio-economicamente e são necessárias subvenções para garantir a estabilidade dos contratos de trabalho e, assim, impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas acrescentam que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida que não seria alterada pela subvenção projectada.

A Comissão considera, porém, que fundamentar o auxílio na dimensão da empresa e na sua posição no mercado do emprego da ilha não justifica suficientemente a conformidade do mesmo com o disposto no Regulamento (CE) n.o 2204/2002. Note-se que o n.o 9 do artigo 9.o do mesmo regulamento sublinha a necessidade de se demonstrar que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante. Apesar do pedido da Comissão de explicações mais circunstanciadas neste aspecto, a informação transmitida pelas autoridades portuguesas não permitiu porém apoiar os seus argumentos de que o auxílio produzirá efeitos positivos no mercado do emprego açoriano e de que não é apenas um mecanismo para ajudar o beneficiário a diminuir os seus custos normais de funcionamento.

Consequentemente, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que os efeitos do auxílio ao emprego produzam efeitos positivos no mercado do emprego a nível regional.

Intensidade de auxílio

Para determinar se um auxílio é ou não compatível com o mercado comum à luz do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, é também necessário ter em conta a intensidade do auxílio e, por conseguinte, o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção. Tendo em conta a intensidade do auxílio e o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção, a Comissão chegou às seguintes conclusões:

Segundo a informação notificada pelas autoridades portuguesas, a intensidade do auxílio corresponde a 57,72 % do custo médio por trabalhador (salário e encargos sociais dos postos de trabalho em causa) durante um período de dois anos (ver acima a fórmula de cálculo desta percentagem). A Comissão tem igualmente sérias dúvidas de que a fórmula aplicada reflicta em grau suficiente os critérios a seguir referidos.

Embora o Regulamento (CE) n.o 2204/2002 não contenha disposições específicas quanto à intensidade do auxílio concedido para conversão de contratos de trabalho a termo em contratos de duração indeterminada, os limites máximos de intensidade de auxílio devem, segundo o considerando 15, ser fixados a um nível consentâneo com o equilíbrio adequado entre a redução ao mínimo das distorções da concorrência e o objectivo de promoção do emprego.

Por sua vez, o considerando 20 explica que as medidas estatais não devem permitir que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

O limite máximo para os auxílios ao investimento inicial é determinado nas “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional para o período 2007-2013” (5) (pontos 42 e seguintes), que contemplam igualmente a concessão de auxílios à criação de emprego. No entanto, em conformidade com o ponto 8 destas orientações, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. Acresce que, no âmbito das mesmas orientações, os auxílios à criação de emprego só podem ser concedidos se os postos de trabalho estiverem ligados à realização de um investimento inicial, o que não é o caso vertente.

Por conseguinte, a Comissão considera que só pode ser estabelecida uma analogia com os limites máximos permitidos pelo Regulamento (CE) n.o 2204/2002 para os auxílios à criação de emprego.

Em particular, o n.o 2 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 especifica que “quando o emprego é criado em regiões ou em sectores não elegíveis para auxílios com finalidade regional nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o no momento da concessão do auxílio, a intensidade bruta do auxílio não deve exceder:

| a) | 15 % no caso de pequenas empresas; |
| --- | --- |

a)

15 % no caso de pequenas empresas;

| b) | 7,5 % no caso de médias empresas.” |
| --- | --- |

b)

7,5 % no caso de médias empresas.”

Nos termos do n.o 4 do artigo 4.o, estes limites máximos serão aplicáveis à intensidade do auxílio calculado em percentagem dos custos salariais subjacentes ao emprego criado durante um período de dois anos.

Segundo as informações fornecidas pelas autoridades portuguesas, a empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004, dado que emprega menos de 250 trabalhadores e o seu volume de negócios anual não excede 50 milhões de EUR.

A intensidade de auxílio prevista no regime de auxílio proposto afigura-se claramente superior aos limites máximos permitidos para o auxílio à criação de emprego no âmbito do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, quando tais limites se aplicam, por analogia, ao auxílio à conversão de contratos de trabalho temporários em contratos de duração indeterminada (57,72 % contra 15 %).

Por outro lado, não é pertinente neste caso aplicar o n.o 3 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, que permite aumentar o supramencionado limite máximo de auxílio no que se refere à criação de emprego “em regiões e em sectores elegíveis para auxílios com finalidade regional” nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o, porquanto, de acordo com o ponto 2 das “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional”, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. O n.o 3 do artigo 4.o permite igualmente aplicar limites mais elevados “quando o emprego é criado na produção, transformação e comercialização de produtos enumerados no anexo I do Tratado em regiões qualificadas como regiões menos favorecidas nos termos do Regulamento (CE) n.o 1257/1999 do Conselho
   (6)”. Todavia, este regulamento aplica-se apenas à agricultura e não ao sector das pescas. Assinale-se igualmente que no sector das pescas não existem regiões desfavorecidas semelhantes.

Por último, é de notar que, como previsto no considerando 20 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, no caso dos auxílios concedidos a empregadores para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada, a Comissão deve garantir que tais medidas não permitam que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

Perante o exposto, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que o auxílio ao emprego a conceder à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., satisfaça as condições estipuladas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002 e possa ser considerado compatível com o mercado comum.

4.   PROPOSTA

A Comissão assinala que, na presente etapa da análise preliminar, prevista no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, existem sérias dúvidas quanto à compatibilidade do auxílio proposto com o mercado comum.

À luz das condições supra, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, a Comissão convida a República Portuguesa a apresentar as suas observações e a prestar todas as informações que possam ajudar a avaliar o auxílio proposto, no prazo de um mês a contar da data de recepção do presente ofício. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia do presente ofício aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, nos termos do qual, no caso de uma decisão negativa, qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação do presente ofício e de um resumo do mesmo no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia do presente ofício. Todas as partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.”

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  JO L 140 de 30.4.2004, p. 1.

2

(3)  JO L 63 de 28.2.2004, p. 22.

3

(4)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

4

(5)  JO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

5

(6)  JO L 160 de 26.6.1999, p. 80.

6

---