# Az Európai Unió C 215/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 215 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. szeptember 14. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 215

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. szeptember 14.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2007/C 215/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4695 – Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2007/C 215/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4695 – Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 215/02 | Euro-átváltási árfolyamok | 2 |
| 2007/C 215/03 | Az EK-Szerződés 81. cikkének a tengeri szállítási szolgáltatásokra történő alkalmazására vonatkozó iránymutatások – Tervezet (
  1
  ) | 3 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2007/C 215/02

Euro-átváltási árfolyamok

2

2007/C 215/03

Az EK-Szerződés 81. cikkének a tengeri szállítási szolgáltatásokra történő alkalmazására vonatkozó iránymutatások – Tervezet (
  1
  )

1

3

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 215/04 | Állami támogatás – Portugália – C 30/07 (ex N 555/06) számú állami támogatás – Halkonzervipar – Támogatás a SANTA CATARINA – INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. vállalat számára – Azori-szigetek autonóm régiója – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 16 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2007/C 215/04

Állami támogatás – Portugália – C 30/07 (ex N 555/06) számú állami támogatás – Halkonzervipar – Támogatás a SANTA CATARINA – INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. vállalat számára – Azori-szigetek autonóm régiója – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 14.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4695 – Alstom/SBB Cargo/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 215/01)

2007. augusztus 22-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4695. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4695. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 14.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/2

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2007. szeptember 13.

(2007/C 215/02)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3897 |
| JPY | Japán yen | 159,52 |
| DKK | Dán korona | 7,4476 |
| GBP | Angol font | 0,68525 |
| SEK | Svéd korona | 9,2766 |
| CHF | Svájci frank | 1,6415 |
| ISK | Izlandi korona | 88,74 |
| NOK | Norvég korona | 7,8345 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5842 |
| CZK | Cseh korona | 27,483 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 253,94 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,702 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,7815 |
| RON | Román lej | 3,3265 |
| SKK | Szlovák korona | 33,662 |
| TRY | Török líra | 1,7576 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6565 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,436 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,8256 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9437 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0987 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 294,64 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,9189 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,4373 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3285 |
| IDR | Indonéz rúpia | 13 066,65 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8327 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 64,357 |
| RUB | Orosz rubel | 35,225 |
| THB | Thaiföldi baht | 44,535 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3897

JPY

Japán yen

159,52

DKK

Dán korona

7,4476

GBP

Angol font

0,68525

SEK

Svéd korona

9,2766

CHF

Svájci frank

1,6415

ISK

Izlandi korona

88,74

NOK

Norvég korona

7,8345

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5842

CZK

Cseh korona

27,483

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

253,94

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,702

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,7815

RON

Román lej

3,3265

SKK

Szlovák korona

33,662

TRY

Török líra

1,7576

AUD

Ausztrál dollár

1,6565

CAD

Kanadai dollár

1,436

HKD

Hongkongi dollár

10,8256

NZD

Új-zélandi dollár

1,9437

SGD

Szingapúri dollár

2,0987

KRW

Dél-Koreai won

1 294,64

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,9189

CNY

Kínai renminbi

10,4373

HRK

Horvát kuna

7,3285

IDR

Indonéz rúpia

13 066,65

MYR

Maláj ringgit

4,8327

PHP

Fülöp-szigeteki peso

64,357

RUB

Orosz rubel

35,225

THB

Thaiföldi baht

44,535

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 14.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/3

---

Az EK-Szerződés 81. cikkének a tengeri szállítási szolgáltatásokra történő alkalmazására vonatkozó iránymutatások

Tervezet

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 215/03)

1.   Bevezetés

| 1. | Ezen iránymutatások megállapítják azokat az alapelveket, amelyeket az Európai Közösségek Bizottsága a Szerződés 85. és 86. cikkének (jelenleg 81. és 82. cikk) a tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 4056/86/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről és az 1/2003/EK rendelet hatályának a kabotázsra és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatásokra való kiterjesztéséről szóló, 2006. szeptember 25-i 1419/2006/EK tanácsi rendelettel (1) előidézett változások által közvetlenül érintett tengeri szállítási szolgáltatási ágazatokban a piacok meghatározásakor és az együttműködési megállapodások vizsgálatakor követni fog. |
| --- | --- |

1.

Ezen iránymutatások megállapítják azokat az alapelveket, amelyeket az Európai Közösségek Bizottsága a Szerződés 85. és 86. cikkének (jelenleg 81. és 82. cikk) a tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 4056/86/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről és az 1/2003/EK rendelet hatályának a kabotázsra és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatásokra való kiterjesztéséről szóló, 2006. szeptember 25-i 1419/2006/EK tanácsi rendelettel (1) előidézett változások által közvetlenül érintett tengeri szállítási szolgáltatási ágazatokban a piacok meghatározásakor és az együttműködési megállapodások vizsgálatakor követni fog.

| 2. | Az iránymutatások arra szolgálnak, hogy az említett szolgáltatásokat az Európai Unió területén található kikötő/k/be vagy kikötő/k/ből kiindulva üzemeltető vállalkozások és vállalkozások társulásai számára segítséget nyújtsanak annak megállapításához, hogy megállapodásaik (2) összeegyeztethetők-e az Európai Közösségeket létrehozó Szerződés 81. cikkével. Az iránymutatások nem vonatkoznak más ágazatokra. |
| --- | --- |

2.

Az iránymutatások arra szolgálnak, hogy az említett szolgáltatásokat az Európai Unió területén található kikötő/k/be vagy kikötő/k/ből kiindulva üzemeltető vállalkozások és vállalkozások társulásai számára segítséget nyújtsanak annak megállapításához, hogy megállapodásaik (2) összeegyeztethetők-e az Európai Közösségeket létrehozó Szerződés 81. cikkével. Az iránymutatások nem vonatkoznak más ágazatokra.

| 3. | Az 1419/2006/EK rendelet kiterjesztette a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (3), valamint a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló, 2004. április 7-i 773/2004/EK bizottsági rendelet (4) hatályát a kabotázsra és a tramphajózási szolgáltatásokra. 2006. október 18-tól valamennyi tengeri szállítási szolgáltatási ágazatra általánosan alkalmazandó eljárási keret vonatkozik. |
| --- | --- |

3.

Az 1419/2006/EK rendelet kiterjesztette a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (3), valamint a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló, 2004. április 7-i 773/2004/EK bizottsági rendelet (4) hatályát a kabotázsra és a tramphajózási szolgáltatásokra. 2006. október 18-tól valamennyi tengeri szállítási szolgáltatási ágazatra általánosan alkalmazandó eljárási keret vonatkozik.

| 4. | Ezenkívül az 1419/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezte a Szerződés 85. és 86. (jelenleg 81. és 82.) cikkének a tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1986. december 22-i 4056/86/EK tanácsi rendeletet (5), amely a vonalhajózási konferenciáknak csoportmentességet nyújtott, és amely lehetővé tette a vonalhajózási konferenciákhoz tartozó vonalhajózási társaságok számára, hogy rögzítsék az árakat és a szállítás egyéb feltételeit, mivel a konferenciarendszer már nem felelt meg a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésében foglalt kritériumoknak. A csoportmentesség hatályon kívül helyezése 2008. október 18-tól érvényes. Ezt követően azon vonalhajózási társaságoknak, amelyek az Európai Unió kikötőiben és/vagy kikötőiből kiindulva nyújtanak szolgáltatásokat, a vonalhajózási konferencia keretében végzett minden olyan tevékenységet be kell szüntetniük, amelyek ellentétesek a Szerződés 81. cikkével. Akkor is ez a helyzet, ha más joggyakorlatok nyíltan vagy hallgatólagosan engedélyezik a vonalhajózási konferenciák vagy keretmegállapodások által történő árrögzítést. |
| --- | --- |

4.

Ezenkívül az 1419/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezte a Szerződés 85. és 86. (jelenleg 81. és 82.) cikkének a tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1986. december 22-i 4056/86/EK tanácsi rendeletet (5), amely a vonalhajózási konferenciáknak csoportmentességet nyújtott, és amely lehetővé tette a vonalhajózási konferenciákhoz tartozó vonalhajózási társaságok számára, hogy rögzítsék az árakat és a szállítás egyéb feltételeit, mivel a konferenciarendszer már nem felelt meg a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésében foglalt kritériumoknak. A csoportmentesség hatályon kívül helyezése 2008. október 18-tól érvényes. Ezt követően azon vonalhajózási társaságoknak, amelyek az Európai Unió kikötőiben és/vagy kikötőiből kiindulva nyújtanak szolgáltatásokat, a vonalhajózási konferencia keretében végzett minden olyan tevékenységet be kell szüntetniük, amelyek ellentétesek a Szerződés 81. cikkével. Akkor is ez a helyzet, ha más joggyakorlatok nyíltan vagy hallgatólagosan engedélyezik a vonalhajózási konferenciák vagy keretmegállapodások által történő árrögzítést.

| 5. | Ezek az iránymutatások kiegészítik a Bizottság által korábban kiadott útmutatót. Mivel a tengeri szállítási szolgáltatásokat a versengő fuvarozótársaságok közötti, kiterjedt együttműködési megállapodások jellemzik, a Szerződés 81. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló iránymutatás (6) (a horizontális együttműködésre vonatkozó iránymutatás) és a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének alkalmazásáról szóló iránymutatás (7) különösen fontos. |
| --- | --- |

5.

Ezek az iránymutatások kiegészítik a Bizottság által korábban kiadott útmutatót. Mivel a tengeri szállítási szolgáltatásokat a versengő fuvarozótársaságok közötti, kiterjedt együttműködési megállapodások jellemzik, a Szerződés 81. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló iránymutatás (6) (a horizontális együttműködésre vonatkozó iránymutatás) és a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének alkalmazásáról szóló iránymutatás (7) különösen fontos.

| 6. | A vonalhajózás horizontális együttműködési megállapodásaira közös szolgáltatások esetén a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a vonalhajózási társaságok (konzorciumok) között létrejött megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2000. április 19-i 823/2000/EK bizottsági rendelet (8) vonatkozik. E rendelet meghatározza azokat a Szerződés 81. cikke (3) bekezdése szerinti feltételeket, amelyek mellett a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésében rögzített tilalom nem érvényes a vízi járműveket üzemeltető két vagy több fuvarozó társaság (konzorciumok) közötti megállapodásokra. A rendeletet az 1419/2006/EK rendeletben (9) bevezetett módosítások fényében felülvizsgálják. |
| --- | --- |

6.

A vonalhajózás horizontális együttműködési megállapodásaira közös szolgáltatások esetén a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a vonalhajózási társaságok (konzorciumok) között létrejött megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2000. április 19-i 823/2000/EK bizottsági rendelet (8) vonatkozik. E rendelet meghatározza azokat a Szerződés 81. cikke (3) bekezdése szerinti feltételeket, amelyek mellett a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésében rögzített tilalom nem érvényes a vízi járműveket üzemeltető két vagy több fuvarozó társaság (konzorciumok) közötti megállapodásokra. A rendeletet az 1419/2006/EK rendeletben (9) bevezetett módosítások fényében felülvizsgálják.

| 7. | Ezek az iránymutatások nem érintik a Szerződés 81. cikkének az Európai Közösségek Bírósága vagy Elsőfokú Bírósága által adható értelmezést. Az iránymutatásokban foglalt alapelveket az egyes esetek körülményeinek figyelembevételével kell alkalmazni. |
| --- | --- |

7.

Ezek az iránymutatások nem érintik a Szerződés 81. cikkének az Európai Közösségek Bírósága vagy Elsőfokú Bírósága által adható értelmezést. Az iránymutatásokban foglalt alapelveket az egyes esetek körülményeinek figyelembevételével kell alkalmazni.

| 8. | A Bizottság ezen iránymutatásokat kezdetként egy ötéves időszakra alkalmazza. |
| --- | --- |

8.

A Bizottság ezen iránymutatásokat kezdetként egy ötéves időszakra alkalmazza.

2.   Tengeri szállítási szolgáltatások

2.1.   Hatály

| 9. | A vonalhajózási szolgáltatások, a kabotázs és a tramphajózási szolgáltatások azok a tengeri szállítási ágazatok, amelyeket az 1419/2006/EK rendelet által előidézett változások közvetlenül érintenek. |
| --- | --- |

9.

A vonalhajózási szolgáltatások, a kabotázs és a tramphajózási szolgáltatások azok a tengeri szállítási ágazatok, amelyeket az 1419/2006/EK rendelet által előidézett változások közvetlenül érintenek.

| 10. | A vonalhajózás egy adott földrajzi útvonal mentén elhelyezkedő kikötőkbe rendszeres alapon főleg konténerrel történő teherszállítást – közismert elnevezéssel áruforgalmat – foglal magában. A vonalhajózás egyéb általános jellemzői közé tartozik, hogy a menetrendeket és a hajók indulási időpontjait előre közzéteszik, illetve hogy a szolgáltatások a szállítási szolgáltatás valamennyi felhasználója által igénybe vehetők. A 4056/86/EGK rendelet 1. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt meghatározás szerint a „tramphajózási szolgáltatás” áruk ömlesztett vagy egységrakományként egy vagy több feladó részére egészben vagy részben út- vagy időbérletbe adott hajóval vagy bármely más szerződéses formában nem menetrendszerű, vagy meg nem hirdetett járatban való szállítása, ahol a fuvardíjakat esetenként szabadon alkudják ki a kereslet és a kínálat által megszabott feltételekkel összhangban. Főként az egy hajót megtöltő egységes áru nem menetrendszerű szállítását jelenti (10). A kabotázs az ugyanazon tagállamban található két vagy több kikötőt összekötő tengeri szállítási szolgáltatások nyújtását foglalja magában, beleértve a tramphajózást és a vonalhajózást is (11). Bár ezen iránymutatások nem vonatkoznak kifejezetten a kabotázsra, mégis foglalkoznak e szolgáltatásokkal, amennyiben azokat vonalhajózási vagy tramphajózási szolgáltatásként nyújtják. |
| --- | --- |

10.

A vonalhajózás egy adott földrajzi útvonal mentén elhelyezkedő kikötőkbe rendszeres alapon főleg konténerrel történő teherszállítást – közismert elnevezéssel áruforgalmat – foglal magában. A vonalhajózás egyéb általános jellemzői közé tartozik, hogy a menetrendeket és a hajók indulási időpontjait előre közzéteszik, illetve hogy a szolgáltatások a szállítási szolgáltatás valamennyi felhasználója által igénybe vehetők. A 4056/86/EGK rendelet 1. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt meghatározás szerint a „tramphajózási szolgáltatás” áruk ömlesztett vagy egységrakományként egy vagy több feladó részére egészben vagy részben út- vagy időbérletbe adott hajóval vagy bármely más szerződéses formában nem menetrendszerű, vagy meg nem hirdetett járatban való szállítása, ahol a fuvardíjakat esetenként szabadon alkudják ki a kereslet és a kínálat által megszabott feltételekkel összhangban. Főként az egy hajót megtöltő egységes áru nem menetrendszerű szállítását jelenti (10). A kabotázs az ugyanazon tagállamban található két vagy több kikötőt összekötő tengeri szállítási szolgáltatások nyújtását foglalja magában, beleértve a tramphajózást és a vonalhajózást is (11). Bár ezen iránymutatások nem vonatkoznak kifejezetten a kabotázsra, mégis foglalkoznak e szolgáltatásokkal, amennyiben azokat vonalhajózási vagy tramphajózási szolgáltatásként nyújtják.

2.2.   A tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| 11. | A Szerződés 81. cikke minden olyan megállapodásra érvényes, amely hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre. A kereskedelemre gyakorolt hatás megvalósulása érdekében lehetővé kell tenni, hogy objektív jogi vagy ténybeli tényezők alapján a lehető legnagyobb valószínűséggel előre lehessen jelezni, hogy a megállapodás vagy magatartás – közvetlen vagy közvetett módon, ténylegesen vagy potenciálisan – hatást gyakorolhat a tagállamok közötti kereskedelmi szerkezetére, például hátráltathatja az egységes piac megvalósítását (12). A Bizottság útmutatót adott ki arra vonatkozóan, hogyan fogja alkalmazni a kereskedelemre gyakorolt hatásra vonatkozó koncepciót, a Szerződés 81. és 82. cikkében foglalt, a kereskedelemre gyakorolt hatásra vonatkozó koncepcióról szóló iránymutatásokban (13). |
| --- | --- |

11.

A Szerződés 81. cikke minden olyan megállapodásra érvényes, amely hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre. A kereskedelemre gyakorolt hatás megvalósulása érdekében lehetővé kell tenni, hogy objektív jogi vagy ténybeli tényezők alapján a lehető legnagyobb valószínűséggel előre lehessen jelezni, hogy a megállapodás vagy magatartás – közvetlen vagy közvetett módon, ténylegesen vagy potenciálisan – hatást gyakorolhat a tagállamok közötti kereskedelmi szerkezetére, például hátráltathatja az egységes piac megvalósítását (12). A Bizottság útmutatót adott ki arra vonatkozóan, hogyan fogja alkalmazni a kereskedelemre gyakorolt hatásra vonatkozó koncepciót, a Szerződés 81. és 82. cikkében foglalt, a kereskedelemre gyakorolt hatásra vonatkozó koncepcióról szóló iránymutatásokban (13).

| 12. | A vonalhajózási és pool-rendszert működtető gazdasági szereplők által kínált szállítási szolgáltatások gyakran nemzetközi jellegűek, amennyiben közösségi kikötőket kötnek össze harmadik országokkal és/vagy két vagy több tagállam közötti exportot és importot foglalnak magukban (ún. Közösségen belüli kereskedelem) (14). A legtöbb esetben e szolgáltatások valószínűleg érintik a tagállamok közötti kereskedelmet, többek között a szállítási és közvetítői szolgáltatások piacára gyakorolt hatásuk révén (15). |
| --- | --- |

12.

A vonalhajózási és pool-rendszert működtető gazdasági szereplők által kínált szállítási szolgáltatások gyakran nemzetközi jellegűek, amennyiben közösségi kikötőket kötnek össze harmadik országokkal és/vagy két vagy több tagállam közötti exportot és importot foglalnak magukban (ún. Közösségen belüli kereskedelem) (14). A legtöbb esetben e szolgáltatások valószínűleg érintik a tagállamok közötti kereskedelmet, többek között a szállítási és közvetítői szolgáltatások piacára gyakorolt hatásuk révén (15).

| 13. | A tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás különösen fontos a tengeri kabotázs szolgáltatások szempontjából, amennyiben meghatározza a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló 1/2003/EK rendelet 3. cikkének alkalmazási körét is. Azt, hogy az ilyen szolgáltatások milyen mértékben hathatnak ki a tagállamok közötti kereskedelemre, eseti alapon kell értékelni (16). |
| --- | --- |

13.

A tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás különösen fontos a tengeri kabotázs szolgáltatások szempontjából, amennyiben meghatározza a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló 1/2003/EK rendelet 3. cikkének alkalmazási körét is. Azt, hogy az ilyen szolgáltatások milyen mértékben hathatnak ki a tagállamok közötti kereskedelemre, eseti alapon kell értékelni (16).

2.3.   Az érintett piac

| 14. | A Szerződés 81. cikkének alkalmazásában egy megállapodás versenyre gyakorolt hatásainak vizsgálata érdekében meg kell határozni az érintett terméket és földrajzi piaco(ka)t. A piacmeghatározás fő célja a vállalkozások előtt álló versenykorlátozások felismerése és rendszerezése. Az ezzel kapcsolatos útmutató az érintett piacnak a közösségi versenyjog alkalmazásának céljából történő meghatározásáról szóló bizottsági értesítésben (17) található meg. Ez az útmutató a tengeri szállítási szolgáltatások tekintetében is fontos. |
| --- | --- |

14.

A Szerződés 81. cikkének alkalmazásában egy megállapodás versenyre gyakorolt hatásainak vizsgálata érdekében meg kell határozni az érintett terméket és földrajzi piaco(ka)t. A piacmeghatározás fő célja a vállalkozások előtt álló versenykorlátozások felismerése és rendszerezése. Az ezzel kapcsolatos útmutató az érintett piacnak a közösségi versenyjog alkalmazásának céljából történő meghatározásáról szóló bizottsági értesítésben (17) található meg. Ez az útmutató a tengeri szállítási szolgáltatások tekintetében is fontos.

| 15. | Az érintett termékpiac mindazokat a termékeket és/vagy szolgáltatásokat magában foglalja, amelyeket a fogyasztó a jellemzőik, áruk és rendeltetésük alapján egymással felcserélhetőnek vagy helyettesíthetőnek tart (18). Az érintett földrajzi piac azt a területet foglalja magában, ahol az érintett vállalkozások termékeket vagy szolgáltatásokat kínálnak, ahol a versenyfeltételek elég homogének, és amely a szomszédos területektől megkülönböztethető, mert azokon a versenyfeltételek érzékelhetően eltérőek (19). A fuvarozó(k) nem gyakorolhat(nak) lényeges befolyást az értékesítés uralkodó feltételeire, ha a vevők olyan helyzetben vannak, hogy a relatív árak kismértékű, de tartós változásaira adott válaszként rövid távon jelentős pótlólagos költségek vagy kockázatok nélkül könnyen válthatnak máshol található szolgáltatókra (20). |
| --- | --- |

15.

Az érintett termékpiac mindazokat a termékeket és/vagy szolgáltatásokat magában foglalja, amelyeket a fogyasztó a jellemzőik, áruk és rendeltetésük alapján egymással felcserélhetőnek vagy helyettesíthetőnek tart (18). Az érintett földrajzi piac azt a területet foglalja magában, ahol az érintett vállalkozások termékeket vagy szolgáltatásokat kínálnak, ahol a versenyfeltételek elég homogének, és amely a szomszédos területektől megkülönböztethető, mert azokon a versenyfeltételek érzékelhetően eltérőek (19). A fuvarozó(k) nem gyakorolhat(nak) lényeges befolyást az értékesítés uralkodó feltételeire, ha a vevők olyan helyzetben vannak, hogy a relatív árak kismértékű, de tartós változásaira adott válaszként rövid távon jelentős pótlólagos költségek vagy kockázatok nélkül könnyen válthatnak máshol található szolgáltatókra (20).

2.3.1.   Vonalhajózás

| 16. | Számos bizottsági határozat és bírósági ítélet a konténeres vonalhajózási szolgáltatásokat határozta meg a vonalhajózás érintett piacaként (21). Más közlekedési módokat nem vettek be ugyanazon szolgáltatási piacba még akkor sem, ha bizonyos esetekben ezek a szolgáltatások csekély mértékben felcserélhetők. Ennek az az oka, hogy a konténerrel szállított áruk jelentős hányada nem vihető át könnyen más közlekedési eszközökre, például légi közlekedési szolgáltatásokra (22). |
| --- | --- |

16.

Számos bizottsági határozat és bírósági ítélet a konténeres vonalhajózási szolgáltatásokat határozta meg a vonalhajózás érintett piacaként (21). Más közlekedési módokat nem vettek be ugyanazon szolgáltatási piacba még akkor sem, ha bizonyos esetekben ezek a szolgáltatások csekély mértékben felcserélhetők. Ennek az az oka, hogy a konténerrel szállított áruk jelentős hányada nem vihető át könnyen más közlekedési eszközökre, például légi közlekedési szolgáltatásokra (22).

| 17. | Bizonyos körülmények között indokolt lehet szűkebb, tengeren szállított bizonyos terméktípusra korlátozódó termékpiacot meghatározni. Például a romlandó áruk szállítása hűtőkonténerekre korlátozható vagy magában foglalhatja a hagyományos hűtőhajókon történő szállítást (23). Miközben kivételes körülmények között lehetőség van arra, hogy a raklapos ömlesztett áruk szállítását a konténeres szállítás helyettesítse (24), úgy tűnik, nem tapasztalható tartós áttérés a konténeresről az ömlesztett szállításra. Az árufajták nagy többsége és a konténerben szállított áruk felhasználói esetében a raklapos ömlesztett szállítás nem kínál ésszerű alternatívát a vonalhajózásra (25). Ha a rakományt szokásosan konténerben szállítják, nem valószínű, hogy újra nem konténerbe csomagolt rakományként szállítják (26). Tehát a konténeres vonalhajózásra főleg az egyirányú helyettesíthetőség jellemző (27). |
| --- | --- |

17.

Bizonyos körülmények között indokolt lehet szűkebb, tengeren szállított bizonyos terméktípusra korlátozódó termékpiacot meghatározni. Például a romlandó áruk szállítása hűtőkonténerekre korlátozható vagy magában foglalhatja a hagyományos hűtőhajókon történő szállítást (23). Miközben kivételes körülmények között lehetőség van arra, hogy a raklapos ömlesztett áruk szállítását a konténeres szállítás helyettesítse (24), úgy tűnik, nem tapasztalható tartós áttérés a konténeresről az ömlesztett szállításra. Az árufajták nagy többsége és a konténerben szállított áruk felhasználói esetében a raklapos ömlesztett szállítás nem kínál ésszerű alternatívát a vonalhajózásra (25). Ha a rakományt szokásosan konténerben szállítják, nem valószínű, hogy újra nem konténerbe csomagolt rakományként szállítják (26). Tehát a konténeres vonalhajózásra főleg az egyirányú helyettesíthetőség jellemző (27).

| 18. | Az érintett földrajzi piacot az a terület alkotja, ahol a szolgáltatásokat értékesítik, általában a szolgáltatás két végpontján található kikötőkben (28). Ami az érintett szolgáltatás európai végpontját illeti, a földrajzi piacot mostanáig észak-európai és/vagy földközi-tengeri kikötők alapján határozták meg. Mivel a földközi-tengeri térségből nyújtott vonalhajózási szolgáltatások csak kismértékben helyettesíthetik az észak-európai kikötők szolgáltatásait, ezeket külön piacként határozták meg (29). |
| --- | --- |

18.

Az érintett földrajzi piacot az a terület alkotja, ahol a szolgáltatásokat értékesítik, általában a szolgáltatás két végpontján található kikötőkben (28). Ami az érintett szolgáltatás európai végpontját illeti, a földrajzi piacot mostanáig észak-európai és/vagy földközi-tengeri kikötők alapján határozták meg. Mivel a földközi-tengeri térségből nyújtott vonalhajózási szolgáltatások csak kismértékben helyettesíthetik az észak-európai kikötők szolgáltatásait, ezeket külön piacként határozták meg (29).

2.3.2.   Tramphajózási szolgáltatások

| 19. | A Bizottság még nem alkalmazta a Szerződés 81. cikkét a tramphajózásra. A vállalkozások a vizsgálat során a következő elemeket vehetik figyelembe, amennyiben ezek lényegesek az általuk nyújtott tramphajózási szolgáltatások szempontjából. |
| --- | --- |

19.

A Bizottság még nem alkalmazta a Szerződés 81. cikkét a tramphajózásra. A vállalkozások a vizsgálat során a következő elemeket vehetik figyelembe, amennyiben ezek lényegesek az általuk nyújtott tramphajózási szolgáltatások szempontjából.

Az érintett termékpiac keresleti oldalról történő meghatározása (keresleti helyettesítés) során figyelembe veendő tényezők

| 20. | A tramphajózás terén az érintett szolgáltatási piacok meghatározása tekintetében az egyéni szállítási igények „fő feltételei” jelentik a kezdőpontot, mivel általában meghatározzák az adott szállítási igény alapvető elemeit (30). A szállítási szolgáltatások felhasználóinak egyéni igényeitől függően ezek nem rögzített és rögzített elemekből állnak. Miután meghatározták, a fő feltételek nem rögzített eleme – például a hajó típusa vagy mérete – jelezheti, hogy az érintett piac az adott elem tekintetében nagyobb, mint ahogy azt az első szállítási igény megállapította. |
| --- | --- |

20.

A tramphajózás terén az érintett szolgáltatási piacok meghatározása tekintetében az egyéni szállítási igények „fő feltételei” jelentik a kezdőpontot, mivel általában meghatározzák az adott szállítási igény alapvető elemeit (30). A szállítási szolgáltatások felhasználóinak egyéni igényeitől függően ezek nem rögzített és rögzített elemekből állnak. Miután meghatározták, a fő feltételek nem rögzített eleme – például a hajó típusa vagy mérete – jelezheti, hogy az érintett piac az adott elem tekintetében nagyobb, mint ahogy azt az első szállítási igény megállapította.

| 21. | A tramphajózási szolgáltatás jellege eltérő lehet és sokféle szállítási szerződés létezik. Ezért szükséges lehet meggyőződni arról, hogy a keresleti oldal az időbérleti, útbérleti és hajóbérleti szerződés értelmében nyújtott szolgáltatásokat helyettesíthetőnek tekinti-e. Amennyiben ez a helyzet, ugyanazon érintett piachoz tartozhatnak. |
| --- | --- |

21.

A tramphajózási szolgáltatás jellege eltérő lehet és sokféle szállítási szerződés létezik. Ezért szükséges lehet meggyőződni arról, hogy a keresleti oldal az időbérleti, útbérleti és hajóbérleti szerződés értelmében nyújtott szolgáltatásokat helyettesíthetőnek tekinti-e. Amennyiben ez a helyzet, ugyanazon érintett piachoz tartozhatnak.

Az érintett termékpiac kínálati oldalról történő meghatározása (kínálati helyettesítés) során figyelembe veendő tényezők

| 22. | A szállítandó rakomány és a hajótípus fizikai és műszaki feltételei adják a kínálati oldalról az első jelzéseket az érintett piacra vonatkozóan (31). Ha a hajók úgy alakíthatók ki, hogy nem meghatározott költséggel és rövid távon különféle rakományt szállítsanak (32), a tramphajózási szolgáltatók versenyezhetnek több rakománytípus szállításáért. Ilyen körülmények között az érintett piac egynél több rakománytípusra terjed ki. |
| --- | --- |

22.

A szállítandó rakomány és a hajótípus fizikai és műszaki feltételei adják a kínálati oldalról az első jelzéseket az érintett piacra vonatkozóan (31). Ha a hajók úgy alakíthatók ki, hogy nem meghatározott költséggel és rövid távon különféle rakományt szállítsanak (32), a tramphajózási szolgáltatók versenyezhetnek több rakománytípus szállításáért. Ilyen körülmények között az érintett piac egynél több rakománytípusra terjed ki.

| 23. | Számos olyan hajótípus van ugyanakkor, amelyet műszakilag átalakítottak és/vagy kifejezetten úgy építettek, hogy speciális szállítási szolgáltatások nyújtására legyenek alkalmasak. Jóllehet a speciális hajók más típusú rakományt is szállíthatnak, többnyire versenyhátrányban vannak. Ezért a speciális szállítási szolgáltatók azon képessége, hogy más piacokon versenyezzenek, korlátozott lehet. |
| --- | --- |

23.

Számos olyan hajótípus van ugyanakkor, amelyet műszakilag átalakítottak és/vagy kifejezetten úgy építettek, hogy speciális szállítási szolgáltatások nyújtására legyenek alkalmasak. Jóllehet a speciális hajók más típusú rakományt is szállíthatnak, többnyire versenyhátrányban vannak. Ezért a speciális szállítási szolgáltatók azon képessége, hogy más piacokon versenyezzenek, korlátozott lehet.

| 24. | A hajótípusokat rendszerint több ipari szabványméretre osztják fel (33). Úgy tűnik, hogy szokásos piaci feltételek mellett a jelentős méretgazdaságosság miatt az a szolgáltatás, amely esetében jelentős mértékben nincs összhang a rakomány nagysága és a hajó mérete között, nem képes versenyképes fuvardíjat kínálni. Ezenkívül a hajóméretek helyettesíthetőségét a kikötők és csatornák merülési korlátozásai is behatárolhatják. Ezért a különböző hajóméretek helyettesíthetőségét általánosságban meg kell vizsgálni annak megállapítása érdekében, hogy minden hajóméret eleve egy külön érintett piacot alkot-e. |
| --- | --- |

24.

A hajótípusokat rendszerint több ipari szabványméretre osztják fel (33). Úgy tűnik, hogy szokásos piaci feltételek mellett a jelentős méretgazdaságosság miatt az a szolgáltatás, amely esetében jelentős mértékben nincs összhang a rakomány nagysága és a hajó mérete között, nem képes versenyképes fuvardíjat kínálni. Ezenkívül a hajóméretek helyettesíthetőségét a kikötők és csatornák merülési korlátozásai is behatárolhatják. Ezért a különböző hajóméretek helyettesíthetőségét általánosságban meg kell vizsgálni annak megállapítása érdekében, hogy minden hajóméret eleve egy külön érintett piacot alkot-e.

| 25. | A tramphajózásban a hajóméretek közötti helyettesítési láncok meglétét is figyelembe kell venni. A tramphajózási szolgáltatások egyes piacain a piac végpontjain elhelyezkedő hajóméretek nem helyettesíthetők közvetlenül. Mindazonáltal a helyettesítési lánc hatásai nem korlátozhatják a piac végpontjainál történő árképzést, és azt eredményezhetik, hogy egy szélesebb körű piacmeghatározás alá kerülnek. |
| --- | --- |

25.

A tramphajózásban a hajóméretek közötti helyettesítési láncok meglétét is figyelembe kell venni. A tramphajózási szolgáltatások egyes piacain a piac végpontjain elhelyezkedő hajóméretek nem helyettesíthetők közvetlenül. Mindazonáltal a helyettesítési lánc hatásai nem korlátozhatják a piac végpontjainál történő árképzést, és azt eredményezhetik, hogy egy szélesebb körű piacmeghatározás alá kerülnek.

| 26. | A tramphajózási szolgáltatások egyes piacain meg kell fontolni, vajon a hajókat nem lehet-e termelő kapacitásnak tekinteni, és azokat figyelmen kívül kell-e hagyni az érintett piac vizsgálata során. |
| --- | --- |

26.

A tramphajózási szolgáltatások egyes piacain meg kell fontolni, vajon a hajókat nem lehet-e termelő kapacitásnak tekinteni, és azokat figyelmen kívül kell-e hagyni az érintett piac vizsgálata során.

| 27. | További tényezők, például a szolgáltató megbízhatósága, az állandóság, biztonság és szabályozási követelmények befolyásolhatják a kínálati és keresleti helyettesíthetőséget, például az olajszállító hajók számára előírt, a közösségi vizeken kettős héjazat alkalmazására vonatkozó követelmény. |
| --- | --- |

27.

További tényezők, például a szolgáltató megbízhatósága, az állandóság, biztonság és szabályozási követelmények befolyásolhatják a kínálati és keresleti helyettesíthetőséget, például az olajszállító hajók számára előírt, a közösségi vizeken kettős héjazat alkalmazására vonatkozó követelmény.

Földrajzi dimenzió

| 28. | A szállítási követelmények rendszerint magukban foglalnak olyan földrajzi elemeket, mint a berakodási, illetve kirakodási kikötők vagy területek. Ezek a kikötők jelentik az elsődleges iránymutatást az érintett földrajzi piac keresleti oldalról történő meghatározása szempontjából. |
| --- | --- |

28.

A szállítási követelmények rendszerint magukban foglalnak olyan földrajzi elemeket, mint a berakodási, illetve kirakodási kikötők vagy területek. Ezek a kikötők jelentik az elsődleges iránymutatást az érintett földrajzi piac keresleti oldalról történő meghatározása szempontjából.

| 29. | A tramphajózásban a kikötők a kínálati oldalról általában helyettesíthetők, mivel a szolgáltatásokat nem menetrendszerűen, hanem egyedi igény alapján biztosítják. A kikötők helyettesíthetősége a hajók mobilitására vonatkozó korlátozásokkal, például egyes kikötőkben vagy területeken bizonyos hajótípusokra vonatkozó, terminállal és merüléssel kapcsolatos korlátozásokkal vagy környezetvédelmi előírásokkal korlátozható. |
| --- | --- |

29.

A tramphajózásban a kikötők a kínálati oldalról általában helyettesíthetők, mivel a szolgáltatásokat nem menetrendszerűen, hanem egyedi igény alapján biztosítják. A kikötők helyettesíthetősége a hajók mobilitására vonatkozó korlátozásokkal, például egyes kikötőkben vagy területeken bizonyos hajótípusokra vonatkozó, terminállal és merüléssel kapcsolatos korlátozásokkal vagy környezetvédelmi előírásokkal korlátozható.

| 30. | A hajók áthelyezését, a ballasztmenetet és a kereskedelmi egyensúlyhiányt tekintetbe kell venni az érintett földrajzi piac meghatározásakor. Előfordulhat, hogy bizonyos földrajzi piacokat viszonylati alapon lehet meghatározni, vagy csak átmenetileg jönnek létre, például amikor az éghajlati feltételek vagy betakarítási időszakok időszakosan befolyásolják bizonyos áruk szállítása iránti keresletet. |
| --- | --- |

30.

A hajók áthelyezését, a ballasztmenetet és a kereskedelmi egyensúlyhiányt tekintetbe kell venni az érintett földrajzi piac meghatározásakor. Előfordulhat, hogy bizonyos földrajzi piacokat viszonylati alapon lehet meghatározni, vagy csak átmenetileg jönnek létre, például amikor az éghajlati feltételek vagy betakarítási időszakok időszakosan befolyásolják bizonyos áruk szállítása iránti keresletet.

2.4.   Piaci részesedés kiszámítása

| 31. | A vonalhajózási szolgáltatásokat illetően a volumenre és/vagy kapacitásra vonatkozó adatokat számos bizottsági határozat és bírósági ítélet azonosította a piaci részesedés kiszámításának alapjaként (34). |
| --- | --- |

31.

A vonalhajózási szolgáltatásokat illetően a volumenre és/vagy kapacitásra vonatkozó adatokat számos bizottsági határozat és bírósági ítélet azonosította a piaci részesedés kiszámításának alapjaként (34).

| 32. | A tramphajózási szolgáltatások piacain a szolgáltatók a szállítási szerződések odaítéléséért versenyeznek, azaz utakat értékesítenek. Az adott szolgáltatástól függően a piaci szereplők számára a különböző adatok alapul szolgálhatnak éves piaci részesedésük (35) kiszámításához, így például:






  a) | a megtett utak száma; |
| --- | --- | --- |

32.

A tramphajózási szolgáltatások piacain a szolgáltatók a szállítási szerződések odaítéléséért versenyeznek, azaz utakat értékesítenek. Az adott szolgáltatástól függően a piaci szereplők számára a különböző adatok alapul szolgálhatnak éves piaci részesedésük (35) kiszámításához, így például:

a)

a megtett utak száma;

| b) | a felek volumenben vagy értékben mért részesedése egy adott rakomány teljes szállításából; |
| --- | --- |

b)

a felek volumenben vagy értékben mért részesedése egy adott rakomány teljes szállításából;

| c) | a felek részesedése az időbérleti szerződések piacán; |
| --- | --- |

c)

a felek részesedése az időbérleti szerződések piacán;

| d) | a felek szerződésekre vonatkozó tárgyalásaival kapcsolatos adatok; |
| --- | --- |

d)

a felek szerződésekre vonatkozó tárgyalásaival kapcsolatos adatok;

| e) | a felek kapacitásának megoszlása az adott hajópark tekintetében (hajótípusonként és –méretenként) (36). |
| --- | --- |

e)

a felek kapacitásának megoszlása az adott hajópark tekintetében (hajótípusonként és –méretenként) (36).

3.   Horizontális megállapodások a tengeri szállítási ágazatban

| 33. | Az együttműködési megállapodások a tengeri szállítási piacok általános jellemzőjének tekinthetők. Tekintettel arra, hogy tényleges vagy potenciális versenytársak köthetnek ilyen megállapodásokat, és ezek kedvezőtlen hatással lehetnek a versenyfeltételekre, a vállalkozásoknak különös gondot kell fordítaniuk a versenyszabályok betartásának biztosítására. Szolgáltatási piacokon, mint a tengeri szállítás piaca is, a következő elemek különösen lényegesek egy megállapodás érintett piacra gyakorolt hatásának vizsgálata során: az árak, a költségek, a minőség, a nyújtott szolgáltatás gyakorisága és megkülönböztetése, az innováció, a marketing és a szolgáltatás értékesítése. |
| --- | --- |

33.

Az együttműködési megállapodások a tengeri szállítási piacok általános jellemzőjének tekinthetők. Tekintettel arra, hogy tényleges vagy potenciális versenytársak köthetnek ilyen megállapodásokat, és ezek kedvezőtlen hatással lehetnek a versenyfeltételekre, a vállalkozásoknak különös gondot kell fordítaniuk a versenyszabályok betartásának biztosítására. Szolgáltatási piacokon, mint a tengeri szállítás piaca is, a következő elemek különösen lényegesek egy megállapodás érintett piacra gyakorolt hatásának vizsgálata során: az árak, a költségek, a minőség, a nyújtott szolgáltatás gyakorisága és megkülönböztetése, az innováció, a marketing és a szolgáltatás értékesítése.

| 34. | Az ezen iránymutatásokban tárgyalt szolgáltatások tekintetében három kérdés bír különös jelentőséggel: a műszaki megállapodások, az információcsere és a közös használat. |
| --- | --- |

34.

Az ezen iránymutatásokban tárgyalt szolgáltatások tekintetében három kérdés bír különös jelentőséggel: a műszaki megállapodások, az információcsere és a közös használat.

3.1.   Műszaki megállapodások

| 35. | Előfordulhat, hogy bizonyos technikai megállapodásokra nem vonatkozik a Szerződés 81. cikkében megállapított tilalom, mivel nem korlátozzák a versenyt. Ez a helyzet áll fenn például azon horizontális megállapodásoknál, amelyek egyedüli célja és hatása műszaki fejlesztések végrehajtása vagy műszaki együttműködés megvalósítása. A környezetvédelmi előírások végrehajtásával kapcsolatos megállapodások is ebbe a csoportba sorolhatók. A versenytársak közötti, árral, kapacitással vagy más versenyparaméterekkel kapcsolatos megállapodások elvileg nem tartoznak ebbe a csoportba (37). |
| --- | --- |

35.

Előfordulhat, hogy bizonyos technikai megállapodásokra nem vonatkozik a Szerződés 81. cikkében megállapított tilalom, mivel nem korlátozzák a versenyt. Ez a helyzet áll fenn például azon horizontális megállapodásoknál, amelyek egyedüli célja és hatása műszaki fejlesztések végrehajtása vagy műszaki együttműködés megvalósítása. A környezetvédelmi előírások végrehajtásával kapcsolatos megállapodások is ebbe a csoportba sorolhatók. A versenytársak közötti, árral, kapacitással vagy más versenyparaméterekkel kapcsolatos megállapodások elvileg nem tartoznak ebbe a csoportba (37).

3.2.   A versenytársak közötti információcsere a vonalhajózásban

| 36. | Az információcserére szolgáló rendszer együtt jár egy olyan megállapodással, amely alapján a vállalkozások egymás között információt cserélnek, vagy az információkat egy közös hatóságnak adják át, amelynek az a feladata, hogy centralizálja, összegyűjtse és feldolgozza azokat, mielőtt a megállapodottak szerinti formában és gyakorisággal visszajuttatja az adatokat a résztvevőknek. |
| --- | --- |

36.

Az információcserére szolgáló rendszer együtt jár egy olyan megállapodással, amely alapján a vállalkozások egymás között információt cserélnek, vagy az információkat egy közös hatóságnak adják át, amelynek az a feladata, hogy centralizálja, összegyűjtse és feldolgozza azokat, mielőtt a megállapodottak szerinti formában és gyakorisággal visszajuttatja az adatokat a résztvevőknek.

| 37. | Ezt több iparág általános gyakorlatként alkalmazza azon statisztikai adatok és általános piaci információk összesítéséhez, amelyeket össze kell gyűjteni, ki kell cserélni és közzé kell tenni. Ez a közzétett piaci információ megfelelő eszközül szolgál a piac átláthatóságának javításához és a fogyasztók ismereteinek bővítéséhez, így hatékonyságnöveléssel járhat. Ugyanakkor az üzleti szempontból érzékeny és individualizált piaci adatok cseréje bizonyos körülmények között sértheti a Szerződés 81. cikkét. Ezen iránymutatásoknak az a célja, hogy segítséget nyújtsanak a vonalhajózási szolgáltatóknak annak megállapításához, hogy az információcserék mikor sértik a versenyszabályokat. |
| --- | --- |

37.

Ezt több iparág általános gyakorlatként alkalmazza azon statisztikai adatok és általános piaci információk összesítéséhez, amelyeket össze kell gyűjteni, ki kell cserélni és közzé kell tenni. Ez a közzétett piaci információ megfelelő eszközül szolgál a piac átláthatóságának javításához és a fogyasztók ismereteinek bővítéséhez, így hatékonyságnöveléssel járhat. Ugyanakkor az üzleti szempontból érzékeny és individualizált piaci adatok cseréje bizonyos körülmények között sértheti a Szerződés 81. cikkét. Ezen iránymutatásoknak az a célja, hogy segítséget nyújtsanak a vonalhajózási szolgáltatóknak annak megállapításához, hogy az információcserék mikor sértik a versenyszabályokat.

| 38. | A vonalhajózási ágazatban az olyan vonalhajózási konzorciumokban részt vevő hajózási társaságok közötti információcserék, amelyek egyébként a Szerződés 81. cikke alá tartoznának, annyiban megengedettek, amennyiben a vonalhajózási szolgáltatások közös működtetésével és a 823/2000/EK bizottsági rendelet (38) szerinti csoportmentesség hatálya alá tartozó egyéb együttműködési formákkal kapcsolatosak és azokhoz szükségesek, vagy a csoportmentességtől függetlenül és annak hatályán kívül, ha és amennyiben a Szerződés 81. cikke alapján egyedileg indokolhatók. |
| --- | --- |

38.

A vonalhajózási ágazatban az olyan vonalhajózási konzorciumokban részt vevő hajózási társaságok közötti információcserék, amelyek egyébként a Szerződés 81. cikke alá tartoznának, annyiban megengedettek, amennyiben a vonalhajózási szolgáltatások közös működtetésével és a 823/2000/EK bizottsági rendelet (38) szerinti csoportmentesség hatálya alá tartozó egyéb együttműködési formákkal kapcsolatosak és azokhoz szükségesek, vagy a csoportmentességtől függetlenül és annak hatályán kívül, ha és amennyiben a Szerződés 81. cikke alapján egyedileg indokolhatók.

3.2.1.   Általános háttér

| 39. | Az információcserére szolgáló rendszereknek a közösségi versenyjog alapján történő vizsgálata során a következőket kell megkülönböztetni. |
| --- | --- |

39.

Az információcserére szolgáló rendszereknek a közösségi versenyjog alapján történő vizsgálata során a következőket kell megkülönböztetni.

| 40. | Az információcsere lehet versenyellenes gyakorlat végrehajtását elősegítő mechanizmus, például szolgálhat a kartellnek való megfelelés ellenőrzésére. Amennyiben az információcsere versenyellenes magatartással kapcsolatos, a kérdéses magatartással együtt kell megvizsgálni. Ez az útmutató nem foglalkozik az ilyen információcserével. |
| --- | --- |

40.

Az információcsere lehet versenyellenes gyakorlat végrehajtását elősegítő mechanizmus, például szolgálhat a kartellnek való megfelelés ellenőrzésére. Amennyiben az információcsere versenyellenes magatartással kapcsolatos, a kérdéses magatartással együtt kell megvizsgálni. Ez az útmutató nem foglalkozik az ilyen információcserével.

| 41. | Az információcsere ugyanakkor önmagában is sértheti a Szerződés 81. cikkét. Ilyen helyzet alakul ki, amikor az információcsere csökkenti vagy megszünteti a bizonytalanságot az adott piac működése tekintetében, aminek következtében csökken a vállalkozások közötti verseny (39). |
| --- | --- |

41.

Az információcsere ugyanakkor önmagában is sértheti a Szerződés 81. cikkét. Ilyen helyzet alakul ki, amikor az információcsere csökkenti vagy megszünteti a bizonytalanságot az adott piac működése tekintetében, aminek következtében csökken a vállalkozások közötti verseny (39).

| 42. | Amennyiben valóban versenyző piac jön létre, a kereskedők közötti átláthatóság valószínűleg a szolgáltatók közötti verseny fokozódásához vezet (40). Továbbá az ítélkezési gyakorlat szerint az EK-Szerződés 81. cikke nem akadályozza a vállalkozásokat abban, hogy intelligens módon alkalmazkodjanak a versenytársak meglévő vagy várható magatartásához (41). |
| --- | --- |

42.

Amennyiben valóban versenyző piac jön létre, a kereskedők közötti átláthatóság valószínűleg a szolgáltatók közötti verseny fokozódásához vezet (40). Továbbá az ítélkezési gyakorlat szerint az EK-Szerződés 81. cikke nem akadályozza a vállalkozásokat abban, hogy intelligens módon alkalmazkodjanak a versenytársak meglévő vagy várható magatartásához (41).

| 43. | Minden gazdasági szereplőnek önállóan kell azonban meghatároznia, milyen politikát szándékozik követni a piacon. Ezért a vállalkozások számára eleve lehetetlen, hogy közvetlen vagy közvetett kapcsolatban álljanak más gazdasági szereplőkkel, amelyek befolyásolják valamely versenytárs magatartását vagy felfedik saját (szándékolt) magatartásukat, amennyiben a kapcsolatok célja és hatása olyan versenyfeltételeket idéz elő, amelyek nincsenek összhangban az adott piac szokásos feltételeivel, figyelembe véve a termékek vagy szolgáltatások jellegét, a vállalkozások méretét és számát, valamint a piac volumenét (42). |
| --- | --- |

43.

Minden gazdasági szereplőnek önállóan kell azonban meghatároznia, milyen politikát szándékozik követni a piacon. Ezért a vállalkozások számára eleve lehetetlen, hogy közvetlen vagy közvetett kapcsolatban álljanak más gazdasági szereplőkkel, amelyek befolyásolják valamely versenytárs magatartását vagy felfedik saját (szándékolt) magatartásukat, amennyiben a kapcsolatok célja és hatása olyan versenyfeltételeket idéz elő, amelyek nincsenek összhangban az adott piac szokásos feltételeivel, figyelembe véve a termékek vagy szolgáltatások jellegét, a vállalkozások méretét és számát, valamint a piac volumenét (42).

| 44. | A közösségi bíróságok joggyakorlata szolgál bizonyos általános útmutatással az információcsere valószínű hatásainak vizsgálatára vonatkozóan. A Bíróság megállapította, hogy az erősen koncentrált oligopolisztikus piacokon, amelyeken a verseny már jelentősen lecsökkent, az egyes értékesítésekre vonatkozó pontos információk rövid időközönként történő cseréje a főbb versenytársak között az egyéb szállítók és a fogyasztók kizárásával jelentősen csökkentheti a kereskedők közötti versenyt. Ilyen körülmények között a piac működésére vonatkozó információk rendszeres és gyakori megosztása azzal a hatással jár, hogy időközönként felfedi az összes versenytárs előtt az egyes versenytársak piaci pozícióját és stratégiáját (43). A Bíróság azt is megállapította, hogy az információcserére szolgáló rendszerek akkor is sérthetik a versenyszabályokat, ha a piac nem erősen koncentrált, de a versenytársakkal való későbbi tárgyalások során alkalmazott nyomás következtében csökken a vállalkozások döntéshozatali függetlensége (44). Ezzel szemben a Bíróság úgy találta, hogy a vállalkozásoknak a versenytársak jövőbeli magatartásával kapcsolatos bizonytalanságát nem csökkentő negyedévi árkihirdetés rendszere nem sérti az EK-Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését (45). |
| --- | --- |

44.

A közösségi bíróságok joggyakorlata szolgál bizonyos általános útmutatással az információcsere valószínű hatásainak vizsgálatára vonatkozóan. A Bíróság megállapította, hogy az erősen koncentrált oligopolisztikus piacokon, amelyeken a verseny már jelentősen lecsökkent, az egyes értékesítésekre vonatkozó pontos információk rövid időközönként történő cseréje a főbb versenytársak között az egyéb szállítók és a fogyasztók kizárásával jelentősen csökkentheti a kereskedők közötti versenyt. Ilyen körülmények között a piac működésére vonatkozó információk rendszeres és gyakori megosztása azzal a hatással jár, hogy időközönként felfedi az összes versenytárs előtt az egyes versenytársak piaci pozícióját és stratégiáját (43). A Bíróság azt is megállapította, hogy az információcserére szolgáló rendszerek akkor is sérthetik a versenyszabályokat, ha a piac nem erősen koncentrált, de a versenytársakkal való későbbi tárgyalások során alkalmazott nyomás következtében csökken a vállalkozások döntéshozatali függetlensége (44). Ezzel szemben a Bíróság úgy találta, hogy a vállalkozásoknak a versenytársak jövőbeli magatartásával kapcsolatos bizonytalanságát nem csökkentő negyedévi árkihirdetés rendszere nem sérti az EK-Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését (45).

| 45. | Ebből következik, hogy az információcsere tényleges vagy potenciális hatásait eseti alapon kell megvizsgálni, mivel a vizsgálat eredménye a tényezők összességétől függ, ami minden egyes esetben eltérő. Az információcsere értékelésekor a Bizottság a következő két fő tényezőt vizsgálja: annak a piacnak a struktúrája ahol az információcserére sor kerül, és az információcsere jellemzői. A vizsgálat során azokat a potenciális hatásokat is figyelembe kell venni, amelyeket az információcsere gyakorolhat a piacra, szemben azzal a versenyhelyzettel, amely az információcserére vonatkozó megállapodás hiányához vezetne (46). Ahhoz, hogy a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozzon, a cserének érzékelhető káros hatást kell gyakorolnia a versenyparaméterekre (47). |
| --- | --- |

45.

Ebből következik, hogy az információcsere tényleges vagy potenciális hatásait eseti alapon kell megvizsgálni, mivel a vizsgálat eredménye a tényezők összességétől függ, ami minden egyes esetben eltérő. Az információcsere értékelésekor a Bizottság a következő két fő tényezőt vizsgálja: annak a piacnak a struktúrája ahol az információcserére sor kerül, és az információcsere jellemzői. A vizsgálat során azokat a potenciális hatásokat is figyelembe kell venni, amelyeket az információcsere gyakorolhat a piacra, szemben azzal a versenyhelyzettel, amely az információcserére vonatkozó megállapodás hiányához vezetne (46). Ahhoz, hogy a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozzon, a cserének érzékelhető káros hatást kell gyakorolnia a versenyparaméterekre (47).

| 46. | Az alábbi útmutatás a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése szerinti versenykorlátozás elemzésével kapcsolatos. A Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének alkalmazására vonatkozó útmutatás a témáról szóló általános közleményben található meg (48). |
| --- | --- |

46.

Az alábbi útmutatás a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése szerinti versenykorlátozás elemzésével kapcsolatos. A Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének alkalmazására vonatkozó útmutatás a témáról szóló általános közleményben található meg (48).

3.2.2.   Piaci struktúra

| 47. | Annak vizsgálata során, hogy az információcsere a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik-e, az adott piac koncentrációjának szintje, valamint a keresleti és kínálat szerkezete tekinthető a legfontosabbnak (49). |
| --- | --- |

47.

Annak vizsgálata során, hogy az információcsere a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik-e, az adott piac koncentrációjának szintje, valamint a keresleti és kínálat szerkezete tekinthető a legfontosabbnak (49).

| 48. | A koncentráció szintje nagyon fontos, mivel a kevésbé koncentrált piacokhoz képest az erősen koncentrált, oligopolisztikus piacokon (50) nagyobb a valószínűsége annak, hogy korlátozó hatások jelentkeznek, és hogy ezek tartósak lesznek. A koncentrált piacok nagyobb átláthatósága fokozhatja a vállalkozások függését egymástól és csökkentheti a verseny intenzitását (51). |
| --- | --- |

48.

A koncentráció szintje nagyon fontos, mivel a kevésbé koncentrált piacokhoz képest az erősen koncentrált, oligopolisztikus piacokon (50) nagyobb a valószínűsége annak, hogy korlátozó hatások jelentkeznek, és hogy ezek tartósak lesznek. A koncentrált piacok nagyobb átláthatósága fokozhatja a vállalkozások függését egymástól és csökkentheti a verseny intenzitását (51).

| 49. | A kereslet és kínálat szerkezete szintén fontos tényező, különösen a versengő szereplők száma, valamint a piaci részesedésük szimmetriája és stabilitása, illetve a versenytársak közötti strukturális kapcsolatok (52) fennállása. A Bizottság egyéb tényezőket is elemezhet, például a szolgáltatások homogenitását és a piac általános átláthatóságát. |
| --- | --- |

49.

A kereslet és kínálat szerkezete szintén fontos tényező, különösen a versengő szereplők száma, valamint a piaci részesedésük szimmetriája és stabilitása, illetve a versenytársak közötti strukturális kapcsolatok (52) fennállása. A Bizottság egyéb tényezőket is elemezhet, például a szolgáltatások homogenitását és a piac általános átláthatóságát.

3.2.3.   A kicserélt információk jellemzői

| 50. | A már köztulajdonban lévő információk cseréje nem minősül a Szerződés 81. cikke (1) bekezdése megsértésének (53). Ugyanakkor fontos annak megállapítása, hogy az információcsere a nyilvánosság számára hozzáférhető információkat más információkkal bővíti és/vagy egyesíti, aminek következtében az egybegyűjtött információk üzleti szempontból érzékennyé válnak és cseréjük potenciálisan versenykorlátozó. |
| --- | --- |

50.

A már köztulajdonban lévő információk cseréje nem minősül a Szerződés 81. cikke (1) bekezdése megsértésének (53). Ugyanakkor fontos annak megállapítása, hogy az információcsere a nyilvánosság számára hozzáférhető információkat más információkkal bővíti és/vagy egyesíti, aminek következtében az egybegyűjtött információk üzleti szempontból érzékennyé válnak és cseréjük potenciálisan versenykorlátozó.

| 51. | Azon információk, amelyek nem a múltra vonatkoznak és a versenyparaméterekkel kapcsolatosak, például az ár, a kapacitás vagy a költségek, üzleti szempontból érzékenynek tekintendők. Az ilyen adatok versenytársak közötti cseréje nagyobb valószínűséggel tartozik a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, mint az üzleti szempontból kevésbé érzékeny információk cseréje. |
| --- | --- |

51.

Azon információk, amelyek nem a múltra vonatkoznak és a versenyparaméterekkel kapcsolatosak, például az ár, a kapacitás vagy a költségek, üzleti szempontból érzékenynek tekintendők. Az ilyen adatok versenytársak közötti cseréje nagyobb valószínűséggel tartozik a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, mint az üzleti szempontból kevésbé érzékeny információk cseréje.

| 52. | Az információ lehet egyéni vagy összesített. Az egyéni adatok egy kijelölt vagy azonosítható vállalkozásra vonatkoznak. Az összesített adatok elegendő számú független vállalkozás adatait kombinálják oly módon, hogy lehetetlen megismerni az egyéni adatokat. Az egyéni információk versenytársak közötti cseréje nagy valószínűséggel a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik (54), ha üzleti szempontból érzékeny adatokkal kapcsolatos. Az összesített információk cseréje elvileg nem tartozik a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. A Bizottság külön figyelmet fog fordítani az összesítés mértékére. Az összesítésnek olyannak kell lennie, hogy az információt ne lehessen olyan részekre bontani, amely alapján a vállalkozások közvetlenül vagy közvetve azonosíthatnák a versenytársak versenystratégiáit. |
| --- | --- |

52.

Az információ lehet egyéni vagy összesített. Az egyéni adatok egy kijelölt vagy azonosítható vállalkozásra vonatkoznak. Az összesített adatok elegendő számú független vállalkozás adatait kombinálják oly módon, hogy lehetetlen megismerni az egyéni adatokat. Az egyéni információk versenytársak közötti cseréje nagy valószínűséggel a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik (54), ha üzleti szempontból érzékeny adatokkal kapcsolatos. Az összesített információk cseréje elvileg nem tartozik a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. A Bizottság külön figyelmet fog fordítani az összesítés mértékére. Az összesítésnek olyannak kell lennie, hogy az információt ne lehessen olyan részekre bontani, amely alapján a vállalkozások közvetlenül vagy közvetve azonosíthatnák a versenytársak versenystratégiáit.

| 53. | Az is fontos tényezőnek számít, hogy az adatok milyen időszakra vonatkoznak. Az adatok lehetnek múltra vonatkozóak, frissek vagy jövőre vonatkozóak. A múltra vonatkozó információk cseréje általánosságban nem tartozik a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, mivel nem gyakorolhat tényleges hatást a vállalkozás jövőbeni magatartására. A Bizottság a múltban történt esetek során az egy évnél régebbi adatokat tekintette múltra vonatkozónak (55), míg az egy évnél újabb információkat frissnek (56). Annak megállapításakor, hogy az információ múltra vonatkozónak vagy frissnek tekintendő, bizonyos rugalmasságot kell alkalmazni, figyelembe véve, hogy az adat az érintett piacon mikor válik elavulttá. A jövőre vonatkozó adatok azt mutatják, hogy vállalkozás hogyan képzeli el a piac jövőbeni alakulását, illetve hogy a jövőben milyen piaci stratégiát szándékozik követni. A jövőre vonatkozó adatok cseréje különösen problematikus, főleg ha az árakkal vagy a teljesítménnyel kapcsolatos. A csere felfedheti, hogy a vállalkozás a jövőben milyen üzleti stratégiát szándékozik követni a piacon. Így a cserében részt vevő felek közötti versengést érzékelhetően korlátozhatja, és így potenciálisan versenykorlátozó. |
| --- | --- |

53.

Az is fontos tényezőnek számít, hogy az adatok milyen időszakra vonatkoznak. Az adatok lehetnek múltra vonatkozóak, frissek vagy jövőre vonatkozóak. A múltra vonatkozó információk cseréje általánosságban nem tartozik a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, mivel nem gyakorolhat tényleges hatást a vállalkozás jövőbeni magatartására. A Bizottság a múltban történt esetek során az egy évnél régebbi adatokat tekintette múltra vonatkozónak (55), míg az egy évnél újabb információkat frissnek (56). Annak megállapításakor, hogy az információ múltra vonatkozónak vagy frissnek tekintendő, bizonyos rugalmasságot kell alkalmazni, figyelembe véve, hogy az adat az érintett piacon mikor válik elavulttá. A jövőre vonatkozó adatok azt mutatják, hogy vállalkozás hogyan képzeli el a piac jövőbeni alakulását, illetve hogy a jövőben milyen piaci stratégiát szándékozik követni. A jövőre vonatkozó adatok cseréje különösen problematikus, főleg ha az árakkal vagy a teljesítménnyel kapcsolatos. A csere felfedheti, hogy a vállalkozás a jövőben milyen üzleti stratégiát szándékozik követni a piacon. Így a cserében részt vevő felek közötti versengést érzékelhetően korlátozhatja, és így potenciálisan versenykorlátozó.

| 54. | A csere gyakoriságát is figyelembe kell venni. Minél gyakoribb az adatcsere, annál gyorsabban tudnak reagálni a versenytársak. Ez elősegíti a retorziók alkalmazását és végeredményben csökkenti a piaci versenytevékenységek kezdeményezésére vonatkozó ösztönzést. Mérséklődhet az úgynevezett rejtett verseny. |
| --- | --- |

54.

A csere gyakoriságát is figyelembe kell venni. Minél gyakoribb az adatcsere, annál gyorsabban tudnak reagálni a versenytársak. Ez elősegíti a retorziók alkalmazását és végeredményben csökkenti a piaci versenytevékenységek kezdeményezésére vonatkozó ösztönzést. Mérséklődhet az úgynevezett rejtett verseny.

| 55. | A vonalhajózásban például a volumenre és a kapacitásra vonatkozó – akár részleteire bontott – múltbeli adatok cseréje valószínűleg nem versenykorlátozó. Az adatok múltbeliségét az általuk kifejtett hatás határozza meg, amelyet nyilvánosságra hozásuk az érintett piacra valószínűleg gyakorolni fog. Az összesített adatok valószínűleg rövidebb idő alatt vesztik el aktualitásukat, mint a részletes adatok. A friss adatok cseréje valószínűleg szintén nem versenykorlátozó, ha az adatok összesítése olyan megfelelő szintű, hogy az egyes hajózási társaságok vagy fuvarozók műveletei se közvetlenül, se közvetve ne lehessenek azonosíthatók. |
| --- | --- |

55.

A vonalhajózásban például a volumenre és a kapacitásra vonatkozó – akár részleteire bontott – múltbeli adatok cseréje valószínűleg nem versenykorlátozó. Az adatok múltbeliségét az általuk kifejtett hatás határozza meg, amelyet nyilvánosságra hozásuk az érintett piacra valószínűleg gyakorolni fog. Az összesített adatok valószínűleg rövidebb idő alatt vesztik el aktualitásukat, mint a részletes adatok. A friss adatok cseréje valószínűleg szintén nem versenykorlátozó, ha az adatok összesítése olyan megfelelő szintű, hogy az egyes hajózási társaságok vagy fuvarozók műveletei se közvetlenül, se közvetve ne lehessenek azonosíthatók.

| 56. | Ezzel szemben a nyilvánosan nem elérhető adatokon alapuló, kapacitással kapcsolatos előrejelzések cseréjének vizsgálatakor körültekintőnek kell lenni, még akkor is, ha az előrejelzések összesített formában vannak megadva, különösen, ha koncentrált piacokon kerül erre sor. A vonalhajózási szolgáltatások piacain a versenymagatartás koordinálása szempontjából a kapacitásra vonatkozó adatok a legfőbb paraméterek, és közvetlenül befolyásolják az árakat. A kapacitásra vonatkozó összesített előrejelzések, amelyek jelzik, mely üzletágakban kerül sor a kapacitás kibontakoztatására, versenyellenesek lehetnek, amennyiben azt eredményezik, hogy több vagy minden fuvarozó közös politikát alkalmaz és a szolgáltatásokat a versenyáraknál magasabb áron nyújtják. Ezenkívül fennáll az adatok részekre bontásának veszélye, mivel azok összekapcsolhatók a vonalhajózási fuvarozótársaságok jelentéseivel. Ez lehetővé tenné a vállalkozások számára, hogy megismerjék a versenytársak piaci pozícióját és stratégiáit. |
| --- | --- |

56.

Ezzel szemben a nyilvánosan nem elérhető adatokon alapuló, kapacitással kapcsolatos előrejelzések cseréjének vizsgálatakor körültekintőnek kell lenni, még akkor is, ha az előrejelzések összesített formában vannak megadva, különösen, ha koncentrált piacokon kerül erre sor. A vonalhajózási szolgáltatások piacain a versenymagatartás koordinálása szempontjából a kapacitásra vonatkozó adatok a legfőbb paraméterek, és közvetlenül befolyásolják az árakat. A kapacitásra vonatkozó összesített előrejelzések, amelyek jelzik, mely üzletágakban kerül sor a kapacitás kibontakoztatására, versenyellenesek lehetnek, amennyiben azt eredményezik, hogy több vagy minden fuvarozó közös politikát alkalmaz és a szolgáltatásokat a versenyáraknál magasabb áron nyújtják. Ezenkívül fennáll az adatok részekre bontásának veszélye, mivel azok összekapcsolhatók a vonalhajózási fuvarozótársaságok jelentéseivel. Ez lehetővé tenné a vállalkozások számára, hogy megismerjék a versenytársak piaci pozícióját és stratégiáit.

| 57. | A vonalhajózásban árindex mutatja a tengeri konténerszállítás átlagos áringadozását. A megfelelően összesített áradatokon alapuló árindex valószínűleg nem sérti a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését, feltéve, hogy az összesítés olyan mértékű, hogy az információt nem lehet olyan részekre bontani, amely alapján a vállalkozások közvetlenül vagy közvetve azonosíthatnák a versenytársak versenystratégiáit. Amennyiben az árindex csökkenti a fuvarozóknak a versenytársak jövőbeni magatartásával kapcsolatos bizonytalanságát, akkor sérti a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését. Az árindex egy bizonyos piacra kifejtett, valószínűsíthető hatásának értékelésekor az adatok összesítésének szintjét, az adatok természetét (múltbeli vagy friss adatok) és az árindex közzétételének gyakoriságát kell vizsgálni. Fontos az is, hogy bármely információcsere-rendszer összes egyedi elemét együttesen értékeljük annak érdekében, hogy a lehetséges kölcsönhatásokat figyelembe vehessük (például a kapacitásra és a volumenre vonatkozó adatok, illetve az árindex cseréje közötti összefüggések). |
| --- | --- |

57.

A vonalhajózásban árindex mutatja a tengeri konténerszállítás átlagos áringadozását. A megfelelően összesített áradatokon alapuló árindex valószínűleg nem sérti a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését, feltéve, hogy az összesítés olyan mértékű, hogy az információt nem lehet olyan részekre bontani, amely alapján a vállalkozások közvetlenül vagy közvetve azonosíthatnák a versenytársak versenystratégiáit. Amennyiben az árindex csökkenti a fuvarozóknak a versenytársak jövőbeni magatartásával kapcsolatos bizonytalanságát, akkor sérti a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését. Az árindex egy bizonyos piacra kifejtett, valószínűsíthető hatásának értékelésekor az adatok összesítésének szintjét, az adatok természetét (múltbeli vagy friss adatok) és az árindex közzétételének gyakoriságát kell vizsgálni. Fontos az is, hogy bármely információcsere-rendszer összes egyedi elemét együttesen értékeljük annak érdekében, hogy a lehetséges kölcsönhatásokat figyelembe vehessük (például a kapacitásra és a volumenre vonatkozó adatok, illetve az árindex cseréje közötti összefüggések).

| 58. | A hajózási társaságok versenykorlátozó hatású információcseréje ugyanakkor növelheti a hatékonyságot, például eredményezheti a befektetések jobb megtervezését és a kapacitás jobb kihasználását. A versenyt támogató ilyen jellegű előnyök hasznát továbbítani kell az ügyfelek felé, valamint az előnyöket a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdése értelmében össze kell vetni az információcsere versenykorlátozó hatásával. Ebben az összefüggésben fontos megjegyezni, hogy a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésében szereplő egyik feltétel szerint a fogyasztóknak méltányos mértékben kell részesedniük a korlátozó megállapodásból származó előnyből. Amennyiben a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésében foglalt négy feltétel mindegyike teljesül, akkor ez feloldja a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésében foglalt tilalmat (57). |
| --- | --- |

58.

A hajózási társaságok versenykorlátozó hatású információcseréje ugyanakkor növelheti a hatékonyságot, például eredményezheti a befektetések jobb megtervezését és a kapacitás jobb kihasználását. A versenyt támogató ilyen jellegű előnyök hasznát továbbítani kell az ügyfelek felé, valamint az előnyöket a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdése értelmében össze kell vetni az információcsere versenykorlátozó hatásával. Ebben az összefüggésben fontos megjegyezni, hogy a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésében szereplő egyik feltétel szerint a fogyasztóknak méltányos mértékben kell részesedniük a korlátozó megállapodásból származó előnyből. Amennyiben a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésében foglalt négy feltétel mindegyike teljesül, akkor ez feloldja a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésében foglalt tilalmat (57).

3.2.4.   Az információk hozzáférhetősége és az intézményi struktúra

| 59. | Minél több információt osztanak meg a fogyasztóval, annál kisebb a problémák felmerülésének valószínűsége. Ha a piac átláthatóságát csak a szolgáltatók érdekében javítják, ez megfoszthatja a fogyasztókat attól a lehetőségtől, hogy kihasználják a fokozott „rejtett verseny” előnyét. A szolgáltatók közötti csere a piacra lépést is korlátozhatja. |
| --- | --- |

59.

Minél több információt osztanak meg a fogyasztóval, annál kisebb a problémák felmerülésének valószínűsége. Ha a piac átláthatóságát csak a szolgáltatók érdekében javítják, ez megfoszthatja a fogyasztókat attól a lehetőségtől, hogy kihasználják a fokozott „rejtett verseny” előnyét. A szolgáltatók közötti csere a piacra lépést is korlátozhatja.

| 60. | A vonalhajózásban például azok a kizárólag fuvarozói találkozók, amelyeket a friss és részletes adatok megvitatása céljából hívnak össze, sértik a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését, amennyiben megszüntetik a cserében részt vevő felek közötti versenyt. Ebben az esetben a csere résztvevőinek bizonyítaniuk kell, hogy a csere teljesíti a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésében foglalt négy feltételt. Különbséget kell tenni az ilyen helyzet és a szakmai szövetségekben például a nyilvánosan hozzáférhető piaci információ alapján, vagy a műszaki és környezetvédelmi előírásokkal kapcsolatban törvényesen folytatott tárgyalások között. |
| --- | --- |

60.

A vonalhajózásban például azok a kizárólag fuvarozói találkozók, amelyeket a friss és részletes adatok megvitatása céljából hívnak össze, sértik a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését, amennyiben megszüntetik a cserében részt vevő felek közötti versenyt. Ebben az esetben a csere résztvevőinek bizonyítaniuk kell, hogy a csere teljesíti a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésében foglalt négy feltételt. Különbséget kell tenni az ilyen helyzet és a szakmai szövetségekben például a nyilvánosan hozzáférhető piaci információ alapján, vagy a műszaki és környezetvédelmi előírásokkal kapcsolatban törvényesen folytatott tárgyalások között.

3.3.   Közös használatra vonatkozó megállapodások a tramphajózásban

| 61. | A tramphajózási ágazatban a horizontális együttműködés leggyakoribb formája a pool-rendszer. A pool-rendszer vonatkozásában nem alakult ki általános érvényű minta. Vannak azonban bizonyos sajátosságok, amelyek közösek a különböző piaci szegmensek pool-rendszereiben, ahogy az az alábbiakból kiderül. |
| --- | --- |

61.

A tramphajózási ágazatban a horizontális együttműködés leggyakoribb formája a pool-rendszer. A pool-rendszer vonatkozásában nem alakult ki általános érvényű minta. Vannak azonban bizonyos sajátosságok, amelyek közösek a különböző piaci szegmensek pool-rendszereiben, ahogy az az alábbiakból kiderül.

| 62. | A hagyományos pool-rendszer számos hasonló hajót egyesít (58), amelyek különböző tulajdonban vannak, és amelyeket egységes igazgatás alapján üzemeltetnek. A pool menedzser feladata rendszerint az üzleti irányítás (például közös értékesítés (59), fuvardíjakkal kapcsolatos tárgyalások, valamint a bevételek és az utak költségének centralizációja (60)) és a kereskedelmi üzemeltetés (a hajómozgások megtervezése és a hajók tájékoztatása, kikötői ügynökök kinevezése, az ügyfelek rendszeres tájékoztatása, fuvardíjszámlák kiadása, üzemanyag-rendelés, a hajók bevételeinek összegyűjtése és elosztása előre megállapított súlyozási rendszer alapján stb.). A pool menedzser gyakorta a hajótulajdonosokat képviselő általános végrehajtó bizottság felügyelete mellett folytatja a tevékenységét. A hajók műszaki üzemeltetése az egyes tulajdonosok feladata marad (biztonság, legénység, javítások, karbantartás stb.). Jóllehet közösen értékesítik szolgáltatásaikat, a pool-rendszer tagjai önállóan teljesítik a szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

62.

A hagyományos pool-rendszer számos hasonló hajót egyesít (58), amelyek különböző tulajdonban vannak, és amelyeket egységes igazgatás alapján üzemeltetnek. A pool menedzser feladata rendszerint az üzleti irányítás (például közös értékesítés (59), fuvardíjakkal kapcsolatos tárgyalások, valamint a bevételek és az utak költségének centralizációja (60)) és a kereskedelmi üzemeltetés (a hajómozgások megtervezése és a hajók tájékoztatása, kikötői ügynökök kinevezése, az ügyfelek rendszeres tájékoztatása, fuvardíjszámlák kiadása, üzemanyag-rendelés, a hajók bevételeinek összegyűjtése és elosztása előre megállapított súlyozási rendszer alapján stb.). A pool menedzser gyakorta a hajótulajdonosokat képviselő általános végrehajtó bizottság felügyelete mellett folytatja a tevékenységét. A hajók műszaki üzemeltetése az egyes tulajdonosok feladata marad (biztonság, legénység, javítások, karbantartás stb.). Jóllehet közösen értékesítik szolgáltatásaikat, a pool-rendszer tagjai önállóan teljesítik a szolgáltatásokat.

| 63. | A fentiekből következik, hogy a hagyományos pool-rendszerek legfőbb jellemzője a közös értékesítés, valamint bizonyos szempontból a közös termelés is jellemző rájuk. Ezért helyénvaló, hogy a Szerződés 81. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló iránymutatás (61) mind a közös értékesítésre, amely a közös kereskedelmi megállapodás változata, mind a közös termelésre vonatkozóan tartalmazzon útmutatást. Mivel azonban a pool-rendszerek jellemzői eltérőek, minden egyes pool-rendszert eseti alapon kell elemezni annak meghatározása céljából, hogy vonatkozik-e a rá a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése, és amennyiben igen, megfelel-e a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésében foglalt négy kumulatív feltételnek. |
| --- | --- |

63.

A fentiekből következik, hogy a hagyományos pool-rendszerek legfőbb jellemzője a közös értékesítés, valamint bizonyos szempontból a közös termelés is jellemző rájuk. Ezért helyénvaló, hogy a Szerződés 81. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló iránymutatás (61) mind a közös értékesítésre, amely a közös kereskedelmi megállapodás változata, mind a közös termelésre vonatkozóan tartalmazzon útmutatást. Mivel azonban a pool-rendszerek jellemzői eltérőek, minden egyes pool-rendszert eseti alapon kell elemezni annak meghatározása céljából, hogy vonatkozik-e a rá a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése, és amennyiben igen, megfelel-e a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésében foglalt négy kumulatív feltételnek.

| 64. | A 139/2004/EK tanácsi rendelet (62) hatálya alá tartozó pool-rendszereket, amelyeket egy önálló gazdasági egység összes funkcióját tartósan ellátó közös vállalatként hoznak létre (ún. teljes feladatkört ellátó közös vállalatok, lásd a 139/2004/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdését), nem érintik közvetlenül az 1419/2006/EK rendelettel bevezetett változások. A vonatkozó kérdések tekintetében iránymutatást nyújt többek között a Bizottság a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK rendelet szerinti egységes szerkezetbe foglalt jogalkalmazási közleményében (63). Amennyiben a pool-rendszer célja anyavállalataik versenymagatartásának egyeztetése, az egyeztetést a Szerződés 81. cikkének (1) és (3) bekezdésével összhangban kell értékelni annak megállapítása céljából, vajon összeegyeztethető-e a művelet a közös piaccal (64). |
| --- | --- |

64.

A 139/2004/EK tanácsi rendelet (62) hatálya alá tartozó pool-rendszereket, amelyeket egy önálló gazdasági egység összes funkcióját tartósan ellátó közös vállalatként hoznak létre (ún. teljes feladatkört ellátó közös vállalatok, lásd a 139/2004/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdését), nem érintik közvetlenül az 1419/2006/EK rendelettel bevezetett változások. A vonatkozó kérdések tekintetében iránymutatást nyújt többek között a Bizottság a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK rendelet szerinti egységes szerkezetbe foglalt jogalkalmazási közleményében (63). Amennyiben a pool-rendszer célja anyavállalataik versenymagatartásának egyeztetése, az egyeztetést a Szerződés 81. cikkének (1) és (3) bekezdésével összhangban kell értékelni annak megállapítása céljából, vajon összeegyeztethető-e a művelet a közös piaccal (64).

3.3.1.   Azon pool-rendszerek, amelyek nem tartoznak a Szerződés 83. cikke (1) bekezdésének hatálya alá

| 65. | A közös használatra vonatkozó megállapodásokra (pool-megállapodások) nem érvényes a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésében foglalt tilalom, amennyiben a megállapodás részt vevői nem tényleges vagy potenciális versenytársak, vagy olyan versengő vállalkozások, amelyek önállóan semmiképpen nem tudják nyújtani a megállapodás szerinti szolgáltatás(oka)t. Például ez lehet a helyzet, amikor két vagy több hajótulajdonos kizárólag abból a célból hoz létre egy pool-rendszert, hogy hajóbérleti szerződésekre tegyenek ajánlatot és teljesítsék azokat, amelyekre önállóan nem tudnának eredményes ajánlatot tenni, vagy amelyeket saját maguk nem tudnának végrehajtani. A gyakorlatban azonban gyakran előfordulhat, hogy a pool-rendszerek nem használják valamennyi hajójukat a hajóbérleti szerződések teljesítéséhez, mivel ha az összes hajót egyetlen szerződéstípushoz alkalmazzák, akkor elveszíthetik a bevétel-maximalizálás egyéb lehetőségeit, ennélfogva megszűnnek azok a célok, amelyek eléréséhez a pool-rendszereket általában létrehozzák. |
| --- | --- |

65.

A közös használatra vonatkozó megállapodásokra (pool-megállapodások) nem érvényes a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésében foglalt tilalom, amennyiben a megállapodás részt vevői nem tényleges vagy potenciális versenytársak, vagy olyan versengő vállalkozások, amelyek önállóan semmiképpen nem tudják nyújtani a megállapodás szerinti szolgáltatás(oka)t. Például ez lehet a helyzet, amikor két vagy több hajótulajdonos kizárólag abból a célból hoz létre egy pool-rendszert, hogy hajóbérleti szerződésekre tegyenek ajánlatot és teljesítsék azokat, amelyekre önállóan nem tudnának eredményes ajánlatot tenni, vagy amelyeket saját maguk nem tudnának végrehajtani. A gyakorlatban azonban gyakran előfordulhat, hogy a pool-rendszerek nem használják valamennyi hajójukat a hajóbérleti szerződések teljesítéséhez, mivel ha az összes hajót egyetlen szerződéstípushoz alkalmazzák, akkor elveszíthetik a bevétel-maximalizálás egyéb lehetőségeit, ennélfogva megszűnnek azok a célok, amelyek eléréséhez a pool-rendszereket általában létrehozzák.

| 66. | Azon pool-rendszerekre, amelyek tevékenysége nem befolyásolja a vonatkozó versenyparamétereket, nem vonatkozik a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése, mivel kisebb jelentőségűek és/vagy nem befolyásolják érzékelhetően a tagállamok közötti kereskedelmet (65). Az előbbi feltétel érvényesüléséhez az adott pool-megállapodás nem foglalhat magában közös árrögzítésre és közös értékesítésre vonatkozó rendelkezéseket. Ami az utóbbi feltételt illeti, tekintettel a pool-rendszerek által nyújtott szállítási szolgáltatások jellegére, ezek valószínűleg befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet (66). |
| --- | --- |

66.

Azon pool-rendszerekre, amelyek tevékenysége nem befolyásolja a vonatkozó versenyparamétereket, nem vonatkozik a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése, mivel kisebb jelentőségűek és/vagy nem befolyásolják érzékelhetően a tagállamok közötti kereskedelmet (65). Az előbbi feltétel érvényesüléséhez az adott pool-megállapodás nem foglalhat magában közös árrögzítésre és közös értékesítésre vonatkozó rendelkezéseket. Ami az utóbbi feltételt illeti, tekintettel a pool-rendszerek által nyújtott szállítási szolgáltatások jellegére, ezek valószínűleg befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet (66).

3.3.2.   Azon pool-rendszerek, amelyek általában a Szerződés 83. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak

| 67. | Ha a versenytársak közötti, közös használatra vonatkozó megállapodás célja a verseny árrögzítés, teljesítménykorlátozás vagy piacmegosztás és közös fogyasztói bázis segítségével történő korlátozása, a Szerződés 83. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik. A versenytársak közötti, árrögzítést tartalmazó megállapodások (67) minden esetben a Szerződés 83. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, függetlenül attól, hogy a felek milyen piaci erővel rendelkeznek (68). |
| --- | --- |

67.

Ha a versenytársak közötti, közös használatra vonatkozó megállapodás célja a verseny árrögzítés, teljesítménykorlátozás vagy piacmegosztás és közös fogyasztói bázis segítségével történő korlátozása, a Szerződés 83. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik. A versenytársak közötti, árrögzítést tartalmazó megállapodások (67) minden esetben a Szerződés 83. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, függetlenül attól, hogy a felek milyen piaci erővel rendelkeznek (68).

3.3.3.   Azon pool-rendszerek, amelyek a Szerződés 83. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozhatnak

| 68. | Amennyiben a pool-rendszernek nem a verseny korlátozása a célja, vizsgálatot kell végezni az érintett piacra gyakorolt hatásaival kapcsolatban. A megállapodásra akkor vonatkozik a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése, ha valószínűsíthető, hogy érzékelhető káros hatást gyakorol a piac versenyparamétereire, például az árakra, a költségekre, a szolgáltatások megkülönböztetése, a szolgáltatás minőségére és az innovációra. A megállapodások azáltal idézhetnek elő ilyen hatást, hogy érzékelhetően csökkentik a megállapodás felei, illetve a felek és harmadik felek közötti versenyt (69). |
| --- | --- |

68.

Amennyiben a pool-rendszernek nem a verseny korlátozása a célja, vizsgálatot kell végezni az érintett piacra gyakorolt hatásaival kapcsolatban. A megállapodásra akkor vonatkozik a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése, ha valószínűsíthető, hogy érzékelhető káros hatást gyakorol a piac versenyparamétereire, például az árakra, a költségekre, a szolgáltatások megkülönböztetése, a szolgáltatás minőségére és az innovációra. A megállapodások azáltal idézhetnek elő ilyen hatást, hogy érzékelhetően csökkentik a megállapodás felei, illetve a felek és harmadik felek közötti versenyt (69).

| 69. | A gazdasági körülményektől függ, hogy a pool-rendszerek érzékelhető kedvezőtlen piaci hatásokat tudnak-e okozni, figyelembe véve a megállapodás jellegét és a felek egyesített piaci erejét, valamint az érintett piac egyéb strukturális tényezőit. Azt is meg kell vizsgálni, hogy a közös felhasználásra vonatkozó megállapodás befolyásolja-e az együttműködés által közvetlenül érintett piachoz szorosan kapcsolódó szomszédos piacok feleinek magatartását (70). Ilyen helyzet alakulhat ki például, ha a pool-rendszer érintett piaca a speciális autószállító hajók piaca („A” piac) és a pool-rendszer tagjai a ro-ro szolgáltatások piacán is üzemeltetnek hajókat („B” piac). |
| --- | --- |

69.

A gazdasági körülményektől függ, hogy a pool-rendszerek érzékelhető kedvezőtlen piaci hatásokat tudnak-e okozni, figyelembe véve a megállapodás jellegét és a felek egyesített piaci erejét, valamint az érintett piac egyéb strukturális tényezőit. Azt is meg kell vizsgálni, hogy a közös felhasználásra vonatkozó megállapodás befolyásolja-e az együttműködés által közvetlenül érintett piachoz szorosan kapcsolódó szomszédos piacok feleinek magatartását (70). Ilyen helyzet alakulhat ki például, ha a pool-rendszer érintett piaca a speciális autószállító hajók piaca („A” piac) és a pool-rendszer tagjai a ro-ro szolgáltatások piacán is üzemeltetnek hajókat („B” piac).

| 70. | A megállapodás természetét illetően azt is tekintetbe kell venni, hogy a pool-megállapodás tartalmaz-e olyan záradékokat, amelyek megtiltják a tagoknak, hogy a pool-rendszeren kívül ugyanazon a piacon működjenek, valamint figyelembe kell venni azt is, milyen mértékű az üzleti szempontból érzékeny információk cseréje, ami többek között túlzott mértékben befolyásolhatja a pool-rendszeren kívül ugyanazon a piacon működő pool-tagok versenymagatartását a pool-rendszer üzletpolitikájához viszonyítva. A pool-rendszerek közötti bármilyen jellegű, akár irányításbeli, akár tagok révén fennálló vagy a költségek és bevételek megosztásában megnyilvánuló kapcsolatot is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

70.

A megállapodás természetét illetően azt is tekintetbe kell venni, hogy a pool-megállapodás tartalmaz-e olyan záradékokat, amelyek megtiltják a tagoknak, hogy a pool-rendszeren kívül ugyanazon a piacon működjenek, valamint figyelembe kell venni azt is, milyen mértékű az üzleti szempontból érzékeny információk cseréje, ami többek között túlzott mértékben befolyásolhatja a pool-rendszeren kívül ugyanazon a piacon működő pool-tagok versenymagatartását a pool-rendszer üzletpolitikájához viszonyítva. A pool-rendszerek közötti bármilyen jellegű, akár irányításbeli, akár tagok révén fennálló vagy a költségek és bevételek megosztásában megnyilvánuló kapcsolatot is figyelembe kell venni.

| 71. | Az érintett piac strukturális tényezőit illetően, ha a pool-rendszer alacsony piaci részesedéssel rendelkezik, nem valószínű, hogy korlátozó hatással járna. További tényezőként figyelembe kell venni a piaci koncentrációt, a versenytársak helyzetét és számát, a piaci részesedések időbeli stabilitását, a kettős tagságot pool-rendszerekben, a piacra jutási akadályokat és a piacra jutás valószínűségét, a piac átláthatóságát, a közlekedési szolgáltatások felhasználóinak kiegyenlítő vásárlóerejét és a szolgáltatások jellegét (például homogén kontra differenciált szolgáltatások) egy adott pool-rendszer érintett piacra gyakorolt hatásának vizsgálata során. |
| --- | --- |

71.

Az érintett piac strukturális tényezőit illetően, ha a pool-rendszer alacsony piaci részesedéssel rendelkezik, nem valószínű, hogy korlátozó hatással járna. További tényezőként figyelembe kell venni a piaci koncentrációt, a versenytársak helyzetét és számát, a piaci részesedések időbeli stabilitását, a kettős tagságot pool-rendszerekben, a piacra jutási akadályokat és a piacra jutás valószínűségét, a piac átláthatóságát, a közlekedési szolgáltatások felhasználóinak kiegyenlítő vásárlóerejét és a szolgáltatások jellegét (például homogén kontra differenciált szolgáltatások) egy adott pool-rendszer érintett piacra gyakorolt hatásának vizsgálata során.

3.3.4.   A Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének alkalmazhatósága

| 72. | Amennyiben a pool-rendszerek a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, meg kell állapítani, hogy teljesítik-e a 81. cikk (1) bekezdésében foglalt kumulatív feltételeket. Az érintett vállalkozások feladata a következők bizonyítása:






  a) | a pool-megállapodás hozzájárul a szállítási szolgáltatások javításához és előmozdítja a műszaki, illetve gazdasági fejlődést. Bizonyítani kell, hogy a pool-megállapodás hatékonyságnövelő hatású. A hatékonyságnövelés nem állhat a költségmegtakarításból, ami a verseny szerves részének tekintendő, hanem a gazdasági tevékenységek integrációjából kell származnia. Figyelembe kell venni, hogy a felek a befektetés és a technológia tekintetében milyen mértékű hozzájárulást biztosítanak; |
| --- | --- | --- |

72.

Amennyiben a pool-rendszerek a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, meg kell állapítani, hogy teljesítik-e a 81. cikk (1) bekezdésében foglalt kumulatív feltételeket. Az érintett vállalkozások feladata a következők bizonyítása:

a)

a pool-megállapodás hozzájárul a szállítási szolgáltatások javításához és előmozdítja a műszaki, illetve gazdasági fejlődést. Bizonyítani kell, hogy a pool-megállapodás hatékonyságnövelő hatású. A hatékonyságnövelés nem állhat a költségmegtakarításból, ami a verseny szerves részének tekintendő, hanem a gazdasági tevékenységek integrációjából kell származnia. Figyelembe kell venni, hogy a felek a befektetés és a technológia tekintetében milyen mértékű hozzájárulást biztosítanak;

| b) | az a) pontban említett gazdasági hatékonyság előnyéből a pool-megállapodás tagjain kívül a fogyasztóknak is részesülniük kell abban az értelemben, hogy a versenykorlátozásból származó veszteségért legalább kárpótolni kell őket. Minél nagyobb mértékű a verseny korlátozása, annál nagyobbnak mértékűnek kell lennie a hatékonyságnövelésnek, és az előnyöket annál nagyobb mértékben kell továbbítani a közlekedési szolgáltatások felhasználói felé. Például az alacsonyabb költségalap alacsonyabb díjakra és/vagy rugalmasabb feltételekre váltható át. A pool-megállapodások reagálhatnak a fogyasztó bizonyos szolgáltatás iránti igényére; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett gazdasági hatékonyság előnyéből a pool-megállapodás tagjain kívül a fogyasztóknak is részesülniük kell abban az értelemben, hogy a versenykorlátozásból származó veszteségért legalább kárpótolni kell őket. Minél nagyobb mértékű a verseny korlátozása, annál nagyobbnak mértékűnek kell lennie a hatékonyságnövelésnek, és az előnyöket annál nagyobb mértékben kell továbbítani a közlekedési szolgáltatások felhasználói felé. Például az alacsonyabb költségalap alacsonyabb díjakra és/vagy rugalmasabb feltételekre váltható át. A pool-megállapodások reagálhatnak a fogyasztó bizonyos szolgáltatás iránti igényére;

| c) | nincs kevésbé korlátozó módja a hasonló előnyök elérésének; |
| --- | --- |

c)

nincs kevésbé korlátozó módja a hasonló előnyök elérésének;

| d) | a pool-rendszer számára nem szabad biztosítani a lehetőséget, hogy megszüntesse a versenyt az érintett szolgáltatások jelentős része tekintetében. |
| --- | --- |

d)

a pool-rendszer számára nem szabad biztosítani a lehetőséget, hogy megszüntesse a versenyt az érintett szolgáltatások jelentős része tekintetében.

---

(1)  HL L 269., 2006.9.28., 1. o.

(2)  A „megállapodás” kifejezés a megállapodásokra, a vállalkozások társulásai által hozott döntésekre és az összehangolt magatartásokra vonatkozik.

(3)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

(4)  HL L 123., 2004.4.27., 18. o.

(5)  HL L 378., 1986.12.31., 4. o.

(6)  HL C 3., 2001.1.6., 2. o.

(7)  HL C 101., 2004.4.27., 97. o.

(8)  HL L 100., 2000.4.20., 24. o., amelyet a 463/2004/EK rendelet (HL L 77., 2004.3.13., 23. o.) és a 611/2005/EK rendelet (HL L 101., 2005.4.21., 10. o.) módosított.

(9)  A 611/2005/EK rendelet 3. preambulumbekezdése.

(10)  A Bizottság egy sor olyan, egy bizonyos szállítási szolgáltatásra jellemző sajátosságot határozott meg, amely azt megkülönbözteti a vonalhajózási és tramphajózási szolgáltatásoktól. Ezek közé tartozik az egy meghatározott rakománytípusra vonatkozó rendszeres szolgáltatások nyújtása. A szolgáltatást általában hajóbérleti szerződés (CoA) alapján biztosítják olyan speciális hajókkal, amelyeket különleges rakomány szállítása céljából műszakilag átalakítottak és/vagy építettek. A Bizottság 94/980/EK határozata a IV/34.446. sz. ügyben – Transzatlanti megállapodás, HL L 376., 1994.12.31., 1. o. (a továbbiakban: a TAA-határozat), (47)–(49) bekezdés.

(11)  A szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra (tengeri kabotázs) történő alkalmazásáról szóló, 1992. december 7-i 3577/92/EGK tanácsi rendelet 1. cikke (HL L 364., 1992.12.12., 7. o.).

(12)  A 42/84. sz. Remia BV és mások kontra Bizottság ügy (EBHT 1985., 2545. o., 22. pont). Ezenkívül az államközi kereskedelemre gyakorolt hatásnak érzékelhetőnek kell lennie, a 319/82. sz. Ciments et Bétons de l'Est v Kerpen & Kerpen ügy (EBHT 1983., 4173. o., 9. pont).

(13)  HL C 101., 2004.4.27., 81. o.

(14)  A tény, hogy a szolgáltatás EU-n kívüli kikötőbe irányul vagy onnan indul, önmagában nem zárja ki, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Az ügyfelekre és a szolgáltatásra építő, Közösségen belüli egyéb szereplőkre gyakorolt hatások gondos elemzése szükséges annak megállapításához, hogy a szolgáltatások közösségi joghatóság alá tartoznak-e. Lásd a Szerződés 81. és 82. cikkében foglalt, a kereskedelemre gyakorolt hatásra vonatkozó koncepcióról szóló iránymutatásokat.

(15)  A Bizottság 93/82/EGK határozata (IV/32.448., IV/32.450., IV/32.448. és IV/32.450. sz., CEWAL ügyek), HL L 34., 1993.2.10., 1. o., 90. pont, amelyet az Elsőfokú Bíróság T-24/93., T-25/93. és T-2828/93. sz., Compagnie Maritime Belge és társai kontra az Európai Közösségek Bizottsága egyesített ügyekben hozott ítélete erősített meg, EBHT 1996., II-1201. o., 205. pont. A fenti 10. lábjegyzetben említett TAA-határozat 288–296. pontja, amelyet az Elsőfokú Bíróság T-395/94. sz., Atlantic Container Line és mások kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (a továbbiakban: TAA-ítélet) erősített meg, 72–74. pont. A Bizottság 1999/243/EK határozata (IV/35.134. sz. ügy – Trans-Atlantic Conference Agreement (Transzatlanti megállapodás a vonalhajózási konferenciákról) (a továbbiakban: TACA-határozat), HL L 95., 1999.4.9., 1. o., 386–396. pont. A Bizottság 2003/68/EK határozata (COMP/37.396/D2. sz. ügy – Felülvizsgált TACA) (a továbbiakban: felülvizsgált TACA-határozat), HL L 26., 2003.1.31. 53. o., 73. pont.

(16)  A kereskedelemre gyakorolt hatás alkalmazásáról szóló útmutatóval kapcsolatban lásd a 13. lábjegyzetben említett bizottsági iránymutatásokat.

(17)  HL C 372., 1997.12.9., 5. o.

(18)  A vállalkozások a versenykorlátok három fő forrásának vannak kitéve, ezek: a keresleti helyettesíthetőség, a kínálati helyettesíthetőség és a potenciális verseny. Gazdasági szempontból az érintett piac meghatározásához a keresleti helyettesíthetőség jelenti a legközvetlenebb és leghatékonyabb fegyelmező erőt egy adott termék szállítóira nézve, különösen ármeghatározó döntéseik vonatkozásában. A kínálati oldali helyettesíthetőségből adódó versenykorlátok általában kevésbé közvetlenek, és minden esetben további tényezők elemzését igénylik. A potenciális versenyt nem veszik figyelembe a piacok meghatározásakor, mivel azok a feltételek, amelyek között a potenciális verseny tényleges versenykorlátot jelenthet, a piacralépési feltételekkel kapcsolatos egyes tényezők és körülmények elemzésétől függenek.

(19)  A fenti 17. lábjegyzetben említett, a piacmeghatározásról szóló közlemény, (10) bekezdés.

(20)  A fenti 17. lábjegyzetben említett, a piacmeghatározásról szóló közlemény, (13) és (20) bekezdés.

(21)  A Bizottság 1999/485/EK határozata (IV/34.250. sz. ügy – Európa és Ázsia közötti kereskedelmi megállapodás), HL L 193., 1999.7.26., 23. o.; a fenti 10. lábjegyzetben említett TAA-határozat; és a fenti 15. lábjegyzetben említett TACA-határozat, 60–84. pont. A TACA-határozatban szereplő piacmeghatározást az Elsőfokú Bíróság a T-191/98., T-212/98-214/98. sz., Atlantic Container Line AB és mások kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélete erősítette meg, EBHT 2003., II-3275. o., (a továbbiakban: TACA-ítélet), 781–883. pont.

(22)  A fenti 15. lábjegyzetben említett TACA-határozat 62. pontja és a TACA-ítélet 783–789. pontja, mindkettőt e fenti 21. lábjegyzet említi.

(23)  Ezt a kérdést a Bizottság 2004. március 29-i határozata (COMP/M.3379. sz. ügy – P&O/Royal Nedloyd/P&O Nedloyd), HL C 49., 2006.2.28., 4. o.; a Bizottság 2005. július 29-i határozata (COMP/M.3829. sz. ügy – MAERSK/PONL), HL C 207., 2005.8.24., 8. o. és a Bizottság 2005. augusztus 19-i határozata (COMP/M.3798. sz. ügy – NYK/Lauritzen Cool/Laucool JV), HL C 224., 2005.9.13., 4. o., nyitva hagyta.

(24)  A fenti 15. lábjegyzetben említett TACA-határozat, 71. pont.

(25)  A fenti 15. lábjegyzetben említett TAA-ítélet, 273. pont, és a fenti 21. lábjegyzetben említett TACA-ítélet, 809. pont.

(26)  A fenti 15. lábjegyzetben említett TAA-ítélet, 281. pont, a Bizottság MAERSK/PONL ügyben hozott határozata, 13. pont, a fenti 23. lábjegyzetben említve.

(27)  A fenti 15. lábjegyzetben említett TACA-határozat, 62–75. pont; a fenti 21. lábjegyzetben említett TACA-ítélet, 795. pont, és a fenti 23. lábjegyzetben említett, a Bizottság határozata – MAERSK/PONL, 13. és 112–117. pont.

(28)  A fenti 18. lábjegyzetben említett felülvizsgált TACA-határozat, 36. pont.

(29)  A fenti 15. lábjegyzetben említett TACA-határozat, 76–83. pont, és a 15. lábjegyzetben említett, felülvizsgált TACA-határozat, 39. pont.

(30)  Az útbérlet esetében például a szállítási igény alapvető elemei a szállítandó rakomány, a rakomány nagysága, a berakodási és kirakodási kikötő, a kirakodási idő és az igényelt hajó műszaki adatai.

(31)  Például folyékony ömlesztett rakomány nem szállítható száraz ömlesztett rakomány szállítására alkalmas hajón, illetve romlandó árú nem szállítható autószállító hajón. Több olajszállító hajó szállíthat „piszkos” és „tiszta” kőolajtermékeket is. Az olajszállító hajók azonban nem szállíthatnak „tiszta” termékeket közvetlenül azt követően, hogy „piszkos” termékeket szállítottak.

(32)  Ahhoz, hogy egy ömlesztett árut szállító hajó szénszállítás után gabonát szállítson, mindössze egy napos tisztítás szükséges, ami a ballasztmenet során elvégezhető.

(33)  Úgy tűnik, az iparág felfogása az, hogy a hajóméretek külön piacokat alkotnak. A tőzsdei hírek és a Balti Tőzsde (Baltic Exchange) minden egyes standard hajóméretre vonatkozóan közzéteszi az árindexeket. A szakértői jelentések hajóméretek alapján osztják fel a piacot.

(34)  A fenti 15. lábjegyzetben említett TACA-ítélet, 85. pont, a fenti 15. lábjegyzetben említett felülvizsgált TACA-határozat, 85. és 86. pont, és a fenti 21. lábjegyzetben említett TACA-ítélet, 924., 925. és 927. pont.

(35)  Az érintett tramphajózási piac jellegzetességeitől függően rövidebb időszak is elképzelhető.

(36)  A hajókapacitás a feleknek az utakért való versengéssel kapcsolatos képességére vonatkozóan nyújt információt. A volumenben és értékben mért részesedésre vonatkozó adatok szemléltetik a felek általános piaci pozícióját. A szerződésekre vonatkozó tárgyalásokkal kapcsolatos adatok jelezhetik a feleknek a szerződésekre vonatkozó tárgyalások során a piaci erő alkalmazásával kapcsolatos lehetőségeit.

(37)  A Bizottság 2000/627/EK határozata (IV/34.018. sz. ügy – Far East Trade Tariff Charges and Surcharges Agreement (FETTSCA)), HL L 268., 2000.10.20., 1. o., 153. pont. Az Elsőfokú Bíróság T-229/94. sz. Deutsche Bahn AG kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélete, EBHT 1997., II-1689. o., 37. pont.

(38)  HL L 100., 2000.4.20., 24. o. A 823/2000/EK rendelet az egy vagy több közösségi kikötőből induló vagy oda érkező, teherszállítás céljára főleg konténerrel nyújtott nemzetközi vonalhajózási szolgáltatásokra alkalmazandó – lásd a rendelet 1. és 2. cikkét és 3. cikke (2) bekezdésének g) pontját.

(39)  A Bíróság C-7/95 P. sz. John Deere kontra Bizottság ügyben hozott ítélete, EBHT 1998., I-3111. o., 90. pont és a Bíróság C-194/99 P. sz. Thyssen Stahl kontra Bizottság ügyben hozott ítélete, EBHT 2003., I-10821. o., 81. pont.

(40)  A fenti 39. lábjegyzetben említett, a C-7/95 P. sz John Deere kontra Bizottság ügyben hozott ítélet, 88. pont.

(41)  A 40-48/73., 50/73., 54-56/73., 111/73., 113/73. és 114/73. Suiker Unie kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet, EBHT 1975., 1663, 173–174. pont.

(42)  A Bíróság 2006. november 23-i ítélete, C-238/05. sz. Asnef-Equifax kontra Asociación de Usuarios de Servicios Bancarios (Ausbanc) ügy, HL C 331., 2006.12.30., 10. o., 52. pont és a Bíróság C-49/92 P. sz. Bizottság kontra Anic Partecipazioni ügyben hozott ítélete, EBHT 1999., I-4125. o., 116. és 117. pont.

(43)  Az Elsőfokú Bíróság T-35/92. sz. John Deere Ltd kontra Bizottság ügyben hozott ítélete, EBHT 1994., II-957. o., 51. pont, amelyet fellebbezésre a fenti 39. lábjegyzetben említett, a C-7/95 P. sz. John Deere kontra Bizottság ügyben hozott ítélet hagyott jóvá, 89. pont. Legutóbbi fejlemény a fenti 42. lábjegyzetben említett, az Asnef-Equifax kontra Ausbanc ügyben hozott ítélet.

(44)  Az Elsőfokú Bíróság T-141/94. sz. Thyssen Stahl AG kontra Bizottság ügyben hozott ítélete, EBHT 1999., II-347. o., 402. és 403. pont.

(45)  A Bíróság C-89/85, C-104/85, C-114/85, C-116/85, C-117/85 és C-125/85 – C-129/85 A. Ahlström Osakeyhtiö és mások kontra Bizottság ügyekben hozott ítélete, EBHT 1993., I-01307, 59–65. pont.

(46)  A fenti 39. lábjegyzetben említett, C-7/95 P. sz. John Deere Ltd kontra Bizottság ügyben hozott ítélet, 75–77. pont.

(47)  A fenti 7. lábjegyzetben említett, a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazásáról szóló iránymutatás (16) bekezdése.

(48)  A fenti 7. lábjegyzetben említett, a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazásáról szóló iránymutatás.

(49)  A fenti 7. lábjegyzetben említett, a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazásáról szóló iránymutatás (25) bekezdése.

(50)  Több módszer létezik a piaci koncentráció mértékének megállapítása tekintetében. Ezek közül az egyik a Herfindahl-Hirschmann Index (HHI).

(51)  Míg a kereskedők közötti átláthatóság valószínűsíthetően fokozza egy ténylegesen versengő piacon a versenyt, egy erősen koncentrált, oligopolisztikus piacon a részletes piaci információk cseréje lehetővé teheti a kereskedők számára, hogy megismerjék a versenytársaik piaci pozícióját és stratégiáját, és ezáltal érzékelhetően csorbítja a közöttük lévő versenyt. Lásd: a fenti 39. lábjegyzetben említett, a C-7/95 P. sz. John Deere Ltd kontra Bizottság ügyben hozott ítélet, 88. pont.

(52)  A vonalhajózási ágazatban a versenytársak között operatív és/vagy strukturális kapcsolatok vannak, – például tagság konzorciumi megállapodásokban –, amelyek lehetővé teszik a hajózási társaságok számára, hogy közös szolgáltatás nyújtása céljából információkat osszanak meg egymással. Az ilyen jellegű kapcsolatok fennállását eseti alapon figyelembe kell majd venni a további információcsere által az érintett piacra gyakorolt hatás vizsgálata során.

(53)  A fenti 21. lábjegyzetben említett TACA-ítélet, 1154. pont.

(54)  A Bizottság 1977. december 23-i 78/252/EGK határozata a Szerződés 85. cikke szerinti eljárásról (IV/29.176. sz. ügy – Vegetable Parchment), HL L 70., 1978.3.13., 54. o.

(55)  A Bizottság IV/31.370. sz. – UK Agricultural Tractor Registration Exchange ügyben hozott 92/157/EGK határozata, HL L 68., 1992.3.13., 19. o., (50) határozatabekezdés.

(56)  A Bizottság IV/36.069. sz. – Wirtschaftsvereiningung Stahl ügyben hozott 98/4/ESZAK határozata, HL L 1., 1998.1.3., 10. o., (17) határozatabekezdés.

(57)  A fenti 7. lábjegyzetben említett, a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazásáról szóló iránymutatás.

(58)  A pool-rendszerben részt vevő hajók gyakran többé-kevésbé hasonló típusúak. Ennek következtében a pool-rendszer képes arra, hogy nagy hajóbérleti szerződéseket kössön, különböző hajóbérleti szerződéseket egyesítsen és körültekintő flottatervezéssel csökkentse a ballasztmenetek számát.

(59)  Például a pool-rendszerhez tartozó hajókat szállítási megoldásokat kínáló egyetlen kereskedelmi egységként értékesítik függetlenül attól, hogy melyik hajó teljesíti az adott utat.

(60)  Például a pool-rendszer bevételeit egy központi igazgatás gyűjti össze és a bevételt egy összetett súlyozási rendszer alapján osztják szét a résztvevők között.

(61)  A fenti 5. lábjegyzetben említett iránymutatás 5., illetve 3. határozataszakasza.

(62)  A 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

(63)  Közzététele várható.

(64)  A 139/2004/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése.

(65)  A Bizottság közleménye a Szerződés 81. cikke (1) bekezdése szerint a versenyt érzékelhetően nem korlátozó, csekély jelentőségű megállapodásokról (HL C 368., 2001.12.22., 13. o.) és a fenti 13. lábjegyzetben említett, a kereskedelemre gyakorolt hatásra vonatkozó koncepcióról szóló iránymutatás.

(66)  Lásd fent, 13. lábjegyzet.

(67)  A független hajózási ügynökök hajók rendelkezésre bocsátásával összefüggő árrögzítési tevékenysége nem tartozik ebbe a kategóriába.

(68)  A fenti 6. lábjegyzetben említett horizontális együttműködési megállapodásokra vonatkozó iránymutatások, (144) és (148) bekezdés.

(69)  A fenti 7. lábjegyzetben említett, a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazásáról szóló iránymutatás, (16) bekezdés.

(70)  A fenti 6. lábjegyzetben említett horizontális iránymutatások, (142) bekezdés.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 14.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/16

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – PORTUGÁLIA

C 30/07 (ex N 555/06) számú állami támogatás – Halkonzervipar – Támogatás a SANTA CATARINA – INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. vállalat számára – Azori-szigetek autonóm régiója

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 215/04)

A Bizottság 2007. július 18-i levelében, amelynek eredeti nyelvű másolata ezen összefoglaló után szerepel, értesítette a Portugál Köztársaságot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett támogatással kapcsolatban.

Az érdekelt felek észrevételeiket ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be az alábbi címre:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la pêche |
| DG FISH/D/3 „Questions juridiques” |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: (32-2) 295 19 42 |

Commission européenne

Direction générale de la pêche

DG FISH/D/3 „Questions juridiques”

B-1049 Bruxelles

Fax: (32-2) 295 19 42

Ezeket az észrevételeket közlik a Portugál Köztársasággal. Az észrevételeket előterjesztő érdekelt felek írásban kérhetik – kérésük okát megnevezve –, hogy személyazonosságukat bizalmasan kezeljék.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

Portugália Európai Unió Melletti Állandó Képviselete 2006. augusztus 18-i levelében értesítette a Bizottságot az Azori-szigetek autonóm régiója kormányzatának azon határozattervezetéről, amelynek értelmében a SANTA CATARINA – INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., – a régióban székhellyel rendelkező halkonzervgyártó vállalat – 526 760 EUR összegű állami támogatásban részesül 65 ideiglenes munkaszerződés határozatlan idejű szerződéssé történő átalakítására. A portugál hatóságok szerint a javasolt támogatásra az alábbi követelmények vonatkoznak:

| — | a támogatást az Európai Bizottság jóváhagyását követően hajtják végre, |
| --- | --- |

—

a támogatást az Európai Bizottság jóváhagyását követően hajtják végre,

| — | a kedvezményezett a kifizetés teljesítésekor olyan dokumentumot nyújt be, amely bizonyítja a 65 ideiglenes munkaszerződés határozatlan idejű szerződéssé történő átalakítását, és négy évre szóló bankgaranciát ad annak biztosítására, hogy ezen időszak alatt fenntartják a vállalat foglalkoztatási szintjét, |
| --- | --- |

—

a kedvezményezett a kifizetés teljesítésekor olyan dokumentumot nyújt be, amely bizonyítja a 65 ideiglenes munkaszerződés határozatlan idejű szerződéssé történő átalakítását, és négy évre szóló bankgaranciát ad annak biztosítására, hogy ezen időszak alatt fenntartják a vállalat foglalkoztatási szintjét,

| — | a határozattervezet a kedvezményezettet ezen felül arra kötelezi, hogy a munkahelyek számát a munkaszerződések átalakításának időpontjától számítva legalább négy évig fenntartsa, |
| --- | --- |

—

a határozattervezet a kedvezményezettet ezen felül arra kötelezi, hogy a munkahelyek számát a munkaszerződések átalakításának időpontjától számítva legalább négy évig fenntartsa,

| — | a támogatás nem vonható össze semmilyen más munkahelyteremtésre irányuló támogatással. |
| --- | --- |

—

a támogatás nem vonható össze semmilyen más munkahelyteremtésre irányuló támogatással.

Az Azori-szigetek autonóm régiójának kormányzata által előírt kötelezettségek és különösen a munkahelyek számának legalább négy évig történő fenntartására vonatkozó kötelezettség megszegése a kifizetett támogatás kamatokkal együtt történő azonnali visszafizetését vonja maga után, és a vállalattal szemben (büntetőjogi vagy polgári) eljárás is indítható.

ÉRTÉKELÉS

A javasolt támogatásnak a Bizottság szolgálatai által elvégzett vizsgálata már az előzetes szakaszban azt mutatja, hogy a támogatás nagy mértékben torzíthatja a versenyt, mivel az érintett vállalatot előnyhöz juttatja a támogatásban nem részesülő vállalatokkal szemben. Ezen túlmenően a portugál hatóságok nem tudták bizonyítani, hogy a támogatás – bár azt csak egy vállalatnak nyújtják – rendkívül pozitív hatással lenne a foglalkoztatásra. A Bizottság ezt a következtetést alapvetően a következő okok alapján vonta le:

| a) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a portugál hatóságok a kifejezett kérés ellenére nem szolgáltattak kellő információt annak megállapításához, hogy a támogatás pozitív hatással lehet-e az azori-szigeteki munkaerőpiacra, illetve hogy a támogatás nem csupán azt a célt szolgálja-e, hogy a kedvezményezett csökkentse működési költségeit. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a portugál hatóságok a kifejezett kérés ellenére nem szolgáltattak kellő információt annak megállapításához, hogy a támogatás pozitív hatással lehet-e az azori-szigeteki munkaerőpiacra, illetve hogy a támogatás nem csupán azt a célt szolgálja-e, hogy a kedvezményezett csökkentse működési költségeit.

| b) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a javasolt támogatási program támogatási intenzitása egyértelműen meghaladja a munkahelyteremtésre irányuló támogatásokra vonatkozóan a 2204/2002/EK rendeletben megállapított plafonértékeket. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a javasolt támogatási program támogatási intenzitása egyértelműen meghaladja a munkahelyteremtésre irányuló támogatásokra vonatkozóan a 2204/2002/EK rendeletben megállapított plafonértékeket.

A LEVÉL SZÖVEGE

„A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por ofício de 18 de Agosto de 2006, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de uma proposta de resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, que prevê a atribuição de um auxílio estatal à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA.

Por ofícios de 12 de Setembro de 2006, 21 de Dezembro de 2006 e 22 de Março de 2007, os serviços da Comissão enviaram três pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por ofícios da Representação Permanente junto da União Europeia de 6 e 14 de Novembro de 2006, 19 de Janeiro de 2007 e 30 de Abril de 2007.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

A informação que se segue foi comunicada por meio do formulário normalizado de notificação de auxílios estatais estabelecido pelo Regulamento (CE) n.o 794/2004 da Comissão (2) e das subsequentes respostas enviadas pelas autoridades portuguesas a pedido da Comissão.

A resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores prevê a atribuição à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, uma indústria conserveira com sede na região, de uma subvenção no montante de 526 760 EUR com vista à conversão de contratos de trabalho com termo em contratos de trabalho sem termo (ponto 5 do formulário de notificação).

O auxílio proposto prevê uma subvenção directa destinada a apoiar a conversão de 65 contratos de trabalho com termo em contratos sem termo. A subvenção não seria cumulável com outros auxílios à criação de emprego.

O montante da subvenção foi apurado pelas autoridades portuguesas de acordo com a seguinte fórmula: 65 postos de trabalho × 20 meses × 405,20 EUR (salário mínimo oficial vigente na Região Autónoma dos Açores em 2006).

A intensidade do auxílio é expressa sob forma de uma percentagem do salário e dos encargos sociais dos empregos em causa, a saber, 57,72 % do custo médio por trabalhador, durante dois anos (ponto 6 do formulário de notificação). Esta percentagem foi calculada de acordo com a seguinte fórmula:

a/ (b × 14 meses × 2 anos),

em que a é o montante do auxílio por trabalhador (8 104 EUR) e b é o custo mensal médio por trabalhador (405,20 EUR, correspondentes ao salário mensal mínimo oficial na Região Autónoma dos Açores, mais o montante de 96,24 EUR devido à Segurança Social) (ponto 6 do formulário de notificação).

O cálculo dos custos salariais subjacentes ao emprego criado é efectuado com base em 14 meses, que incluem doze meses de remuneração base por ano, acrescidos dos subsídios de férias e de Natal. Consequentemente, as autoridades portuguesas tomam em consideração, para o cálculo dos custos salariais, 28 remunerações mensais durante um período de dois anos (14 040,32 EUR), enquanto o período de referência que utilizam para o cálculo do montante do auxílio é de apenas 20 meses por trabalhador (com garantia bancária por quatro anos, durante os quais o beneficiário está obrigado a manter o número de postos de trabalho).

As autoridades portuguesas indicaram que, para o cálculo do montante da subvenção, escolheram deliberadamente um período inferior (20 meses) ao período de 28 meses utilizado para o cálculo da intensidade da subvenção. Efectivamente, as referidas autoridades consideram que deste modo asseguram o objectivo de incentivar a conversão dos contratos, com a obrigação de manutenção do nível de emprego por um período de quatro anos.

2.2.   Procedimento e requisitos

O auxílio proposto será concedido ao beneficiário sob forma de um pagamento único (ponto 2 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). Segundo as autoridades portuguesas, aplicar-se-ão ao auxílio proposto os seguintes requisitos:

| — | O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia. |
| --- | --- |

—

O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia.

| — | O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

O incumprimento das obrigações estabelecidas pela Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, particularmente a obrigação de manter o número de postos de trabalho pelo prazo mínimo de quatro anos, implicaria o reembolso imediato do auxílio concedido, acrescido dos juros legais, sem prejuízo do procedimento civil ou criminal a que haja lugar contra a empresa (ponto 4 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

2.3.   Descrição da indústria de conservas de peixe nos Açores. Justificação do auxílio pelas autoridades portuguesas

De acordo com a informação apresentada pelas autoridades portuguesas, a indústria de conservas de peixe (essencialmente atum) representa quase 90 % do emprego no sector da transformação dos produtos da pesca na Região Autónoma dos Açores. A produção desta indústria é quase inteiramente exportada para o território continental europeu. As autoridades portuguesas destacam a importância da indústria para a frota regional de pesca de atum, sobretudo no que se refere à espécie albacora, que não é vendida fresca.

Na indústria açoriana de conservas de atum, há quatro empresas, as quais, no seu conjunto, mantêm em actividade seis unidades fabris, em cinco ilhas diferentes. O número total de postos de trabalho existentes na indústria de conservas de atum nos Açores é de 841, dos quais 111 correspondiam à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, em 2005. De acordo com as autoridades portuguesas, devido ao seu tamanho e características, esta empresa constitui um empregador de dimensão considerável na ilha onde se encontra situada a respectiva unidade fabril (São Jorge). No entanto, a empresa cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004 da Comissão (3).

As autoridades portuguesas acrescentaram que, tendo em conta a sua particular ultraperifericidade, esta parte da Região Autónoma dos Açores está sujeita a grande vulnerabilidade socio-económica. As mesmas autoridades consideram que uma subvenção desta natureza seria um mecanismo relevante de apoio à estabilidade dos vínculos laborais, que, por conseguinte, contribuiria para impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas consideram que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida, que não seria alterada pela subvenção projectada.

3.   APRECIAÇÃO

As autoridades portuguesas notificaram a medida de auxílio à Comissão antes de a porem em execução, deste modo cumprindo a obrigação decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

3.1.   Existência de auxílio na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

Mediante o auxílio proposto, o Governo da Região Autónoma dos Açores pretende subsidiar uma empresa específica do sector das pescas. Por conseguinte, a medida confere a esta empresa uma vantagem proveniente de recursos estatais e é de natureza selectiva. O beneficiário está, além disso, em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas, quer em Portugal quer noutros Estados-Membros, devendo notar-se que as conservas de atum são transaccionadas a nível internacional. Portanto, à luz do disposto no n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, este auxílio é susceptível de falsear a concorrência e de afectar as trocas comerciais entre os Estados-Membros.

O auxílio previsto pelas autoridades portuguesas constitui, pois, um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE.

3.2.   Compatibilidade da medida

3.2. a)   Base jurídica da apreciação

Os auxílios estatais podem ser declarados compatíveis com o mercado comum se corresponderem a uma das excepções previstas no Tratado CE.

Em princípio, o auxílio ao emprego é avaliado pela Comissão, nomeadamente, à luz dos critérios estabelecidos no supramencionado Regulamento (CE) n.o 2204/2002 da Comissão, de 12 de Dezembro de 2002, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios estatais ao emprego. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 1.o, este regulamento “é aplicável aos auxílios concedidos em todos os sectores, incluindo as actividades relativas à produção, tratamento e comercialização dos produtos enumerados no anexo I do Tratado”. O anexo I do Tratado inclui igualmente os produtos da pesca.

Por outro lado, as directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (4) não incluem normas específicas para auxílios estatais ao emprego no sector das pescas. Um auxílio ao emprego no sector das pescas tem, portanto, de ser avaliado segundo as condições estabelecidas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002.

O Regulamento (CE) n.o 2204/2002 refere especificamente que os auxílios para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada (n.o 6 do artigo 9.o) e os casos de auxílios individuais ao emprego concedidos independentemente de qualquer regime (n.o 9 do artigo 9.o) continuarão sujeitos à obrigação de notificação prevista no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado.

O auxílio proposto pelas autoridades portuguesas foi notificado à Comissão, dado constituir um auxílio à conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada, concedido a uma determinada empresa.

3.2. b)   Compatibilidade do auxílio

Conforme indica o considerando 7 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, os auxílios ao emprego concedidos a uma dada empresa podem ter um impacto significativo na concorrência no mercado relevante, uma vez que favorecem essa empresa em relação às que não beneficiaram de tais auxílios. Acresce que o auxílio é susceptível de produzir no emprego um efeito meramente limitado, pois é concedido individualmente a uma empresa. Por conseguinte, o n.o 9 do artigo 9.o estipula claramente que os auxílios individuais ao emprego só podem ser autorizados se forem compatíveis com quaisquer regras específicas aplicáveis ao sector em que o beneficiário opera e apenas se puder ser demonstrado que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante.

Por outro lado, como os custos do emprego fazem necessariamente parte dos custos normais de funcionamento de qualquer empresa, o considerando 16 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 incide na importância de verificar os efeitos positivos que o auxílio é susceptível de ter no emprego numa base global, a fim de impedir que ele apenas permita ao beneficiário reduzir custos que teria de qualquer modo de suportar. Por sua vez, o considerando 20 refere-se à necessidade de a Comissão determinar se os auxílios concedidos para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada têm efeitos positivos no emprego.

A justificação fornecida pelas autoridades portuguesas para o auxílio proposto é a de que a empresa beneficiária — SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA — é um dos principais empregadores da ilha de São Jorge, onde a unidade fabril está situada. Além disso, a situação desta ilha é particularmente periférica, o que a torna muito vulnerável socio-economicamente e são necessárias subvenções para garantir a estabilidade dos contratos de trabalho e, assim, impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas acrescentam que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida que não seria alterada pela subvenção projectada.

A Comissão considera, porém, que fundamentar o auxílio na dimensão da empresa e na sua posição no mercado do emprego da ilha não justifica suficientemente a conformidade do mesmo com o disposto no Regulamento (CE) n.o 2204/2002. Note-se que o n.o 9 do artigo 9.o do mesmo regulamento sublinha a necessidade de se demonstrar que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante. Apesar do pedido da Comissão de explicações mais circunstanciadas neste aspecto, a informação transmitida pelas autoridades portuguesas não permitiu porém apoiar os seus argumentos de que o auxílio produzirá efeitos positivos no mercado do emprego açoriano e de que não é apenas um mecanismo para ajudar o beneficiário a diminuir os seus custos normais de funcionamento.

Consequentemente, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que os efeitos do auxílio ao emprego produzam efeitos positivos no mercado do emprego a nível regional.

Intensidade de auxílio

Para determinar se um auxílio é ou não compatível com o mercado comum à luz do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, é também necessário ter em conta a intensidade do auxílio e, por conseguinte, o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção. Tendo em conta a intensidade do auxílio e o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção, a Comissão chegou às seguintes conclusões:

Segundo a informação notificada pelas autoridades portuguesas, a intensidade do auxílio corresponde a 57,72 % do custo médio por trabalhador (salário e encargos sociais dos postos de trabalho em causa) durante um período de dois anos (ver acima a fórmula de cálculo desta percentagem). A Comissão tem igualmente sérias dúvidas de que a fórmula aplicada reflicta em grau suficiente os critérios a seguir referidos.

Embora o Regulamento (CE) n.o 2204/2002 não contenha disposições específicas quanto à intensidade do auxílio concedido para conversão de contratos de trabalho a termo em contratos de duração indeterminada, os limites máximos de intensidade de auxílio devem, segundo o considerando 15, ser fixados a um nível consentâneo com o equilíbrio adequado entre a redução ao mínimo das distorções da concorrência e o objectivo de promoção do emprego.

Por sua vez, o considerando 20 explica que as medidas estatais não devem permitir que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

O limite máximo para os auxílios ao investimento inicial é determinado nas “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional para o período 2007-2013” (5) (pontos 42 e seguintes), que contemplam igualmente a concessão de auxílios à criação de emprego. No entanto, em conformidade com o ponto 8 destas orientações, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. Acresce que, no âmbito das mesmas orientações, os auxílios à criação de emprego só podem ser concedidos se os postos de trabalho estiverem ligados à realização de um investimento inicial, o que não é o caso vertente.

Por conseguinte, a Comissão considera que só pode ser estabelecida uma analogia com os limites máximos permitidos pelo Regulamento (CE) n.o 2204/2002 para os auxílios à criação de emprego.

Em particular, o n.o 2 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 especifica que “quando o emprego é criado em regiões ou em sectores não elegíveis para auxílios com finalidade regional nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o no momento da concessão do auxílio, a intensidade bruta do auxílio não deve exceder:

| a) | 15 % no caso de pequenas empresas; |
| --- | --- |

a)

15 % no caso de pequenas empresas;

| b) | 7,5 % no caso de médias empresas.” |
| --- | --- |

b)

7,5 % no caso de médias empresas.”

Nos termos do n.o 4 do artigo 4.o, estes limites máximos serão aplicáveis à intensidade do auxílio calculado em percentagem dos custos salariais subjacentes ao emprego criado durante um período de dois anos.

Segundo as informações fornecidas pelas autoridades portuguesas, a empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004, dado que emprega menos de 250 trabalhadores e o seu volume de negócios anual não excede 50 milhões de EUR.

A intensidade de auxílio prevista no regime de auxílio proposto afigura-se claramente superior aos limites máximos permitidos para o auxílio à criação de emprego no âmbito do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, quando tais limites se aplicam, por analogia, ao auxílio à conversão de contratos de trabalho temporários em contratos de duração indeterminada (57,72 % contra 15 %).

Por outro lado, não é pertinente neste caso aplicar o n.o 3 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, que permite aumentar o supramencionado limite máximo de auxílio no que se refere à criação de emprego “em regiões e em sectores elegíveis para auxílios com finalidade regional” nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o, porquanto, de acordo com o ponto 2 das “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional”, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. O n.o 3 do artigo 4.o permite igualmente aplicar limites mais elevados “quando o emprego é criado na produção, transformação e comercialização de produtos enumerados no anexo I do Tratado em regiões qualificadas como regiões menos favorecidas nos termos do Regulamento (CE) n.o 1257/1999 do Conselho
   (6)”. Todavia, este regulamento aplica-se apenas à agricultura e não ao sector das pescas. Assinale-se igualmente que no sector das pescas não existem regiões desfavorecidas semelhantes.

Por último, é de notar que, como previsto no considerando 20 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, no caso dos auxílios concedidos a empregadores para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada, a Comissão deve garantir que tais medidas não permitam que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

Perante o exposto, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que o auxílio ao emprego a conceder à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., satisfaça as condições estipuladas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002 e possa ser considerado compatível com o mercado comum.

4.   PROPOSTA

A Comissão assinala que, na presente etapa da análise preliminar, prevista no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, existem sérias dúvidas quanto à compatibilidade do auxílio proposto com o mercado comum.

À luz das condições supra, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, a Comissão convida a República Portuguesa a apresentar as suas observações e a prestar todas as informações que possam ajudar a avaliar o auxílio proposto, no prazo de um mês a contar da data de recepção do presente ofício. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia do presente ofício aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, nos termos do qual, no caso de uma decisão negativa, qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação do presente ofício e de um resumo do mesmo no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia do presente ofício. Todas as partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.”

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  JO L 140 de 30.4.2004, p. 1.

2

(3)  JO L 63 de 28.2.2004, p. 22.

3

(4)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

4

(5)  JO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

5

(6)  JO L 160 de 26.6.1999, p. 80.

6

---