# Euroopa Liidu C 215/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 215 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide14. september 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 215

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide14. september 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 215/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4695 — Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 215/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4695 — Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2007/C 215/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| 2007/C 215/03 | Suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldamiseks mereveoteenuste suhtes — Eelnõu (
  1
  ) | 3 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2007/C 215/02

Euro vahetuskurss

2

2007/C 215/03

Suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldamiseks mereveoteenuste suhtes — Eelnõu (
  1
  )

1

3

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 215/04 | Riigiabi — Portugal — Riigiabi C 30/07 (ex N 555/06) — Kalakonservitööstus — Toetus äriühingule SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. — Assooride autonoomne piirkond — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 16 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 215/04

Riigiabi — Portugal — Riigiabi C 30/07 (ex N 555/06) — Kalakonservitööstus — Toetus äriühingule SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. — Assooride autonoomne piirkond — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 14.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4695 — Alstom/SBB Cargo/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 215/01)

22. augustil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4695 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4695 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 14.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/2

---

Euro vahetuskurss (1)

13. september 2007

(2007/C 215/02)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3897 |
| JPY | Jaapani jeen | 159,52 |
| DKK | Taani kroon | 7,4476 |
| GBP | Inglise nael | 0,68525 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2766 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6415 |
| ISK | Islandi kroon | 88,74 |
| NOK | Norra kroon | 7,8345 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5842 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,483 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 253,94 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,702 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,7815 |
| RON | Rumeenia leu | 3,3265 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,662 |
| TRY | Türgi liir | 1,7576 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6565 |
| CAD | Kanada dollar | 1,436 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,8256 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9437 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0987 |
| KRW | Korea won | 1 294,64 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,9189 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,4373 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3285 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 066,65 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8327 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,357 |
| RUB | Vene rubla | 35,225 |
| THB | Tai baht | 44,535 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3897

JPY

Jaapani jeen

159,52

DKK

Taani kroon

7,4476

GBP

Inglise nael

0,68525

SEK

Rootsi kroon

9,2766

CHF

Šveitsi frank

1,6415

ISK

Islandi kroon

88,74

NOK

Norra kroon

7,8345

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5842

CZK

Tšehhi kroon

27,483

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

253,94

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,702

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,7815

RON

Rumeenia leu

3,3265

SKK

Slovakkia kroon

33,662

TRY

Türgi liir

1,7576

AUD

Austraalia dollar

1,6565

CAD

Kanada dollar

1,436

HKD

Hong Kongi dollar

10,8256

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9437

SGD

Singapuri dollar

2,0987

KRW

Korea won

1 294,64

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,9189

CNY

Hiina jüaan

10,4373

HRK

Horvaatia kuna

7,3285

IDR

Indoneesia ruupia

13 066,65

MYR

Malaisia ringit

4,8327

PHP

Filipiini peeso

64,357

RUB

Vene rubla

35,225

THB

Tai baht

44,535

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 14.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/3

---

Suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldamiseks mereveoteenuste suhtes

Eelnõu

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 215/03)

1.   Sissejuhatus

| 1. | Käesolevates suunistes sätestatakse põhimõtted, mida Euroopa Komisjon järgib turgude määratlemisel ja koostöölepingute hindamisel mereveosektorites, mida mõjutavad otseselt muudatused, mis tulenevad nõukogu 25. septembri 2006. aasta määrusest (EÜ) nr 1419/2006, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 4056/86, millega nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad asutamislepingu artiklite 85 ja 86 rakendamiseks meretranspordis, ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1/2003 seoses selle rakendusala laiendamisega kabotaažile ja rahvusvahelistele trampteenustele. (1) |
| --- | --- |

1.

Käesolevates suunistes sätestatakse põhimõtted, mida Euroopa Komisjon järgib turgude määratlemisel ja koostöölepingute hindamisel mereveosektorites, mida mõjutavad otseselt muudatused, mis tulenevad nõukogu 25. septembri 2006. aasta määrusest (EÜ) nr 1419/2006, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 4056/86, millega nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad asutamislepingu artiklite 85 ja 86 rakendamiseks meretranspordis, ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1/2003 seoses selle rakendusala laiendamisega kabotaažile ja rahvusvahelistele trampteenustele. (1)

| 2. | Suuniste eesmärk on aidata Euroopa Liidu sadama(te)sse ja/või sadama(te)st nimetatud teenuseid osutavatel ettevõtjatel ja ettevõtjate ühenduste hinnata, kas nende lepingud (2) on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 81. Suunised ei kehti teiste valdkondade kohta. |
| --- | --- |

2.

Suuniste eesmärk on aidata Euroopa Liidu sadama(te)sse ja/või sadama(te)st nimetatud teenuseid osutavatel ettevõtjatel ja ettevõtjate ühenduste hinnata, kas nende lepingud (2) on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 81. Suunised ei kehti teiste valdkondade kohta.

| 3. | Määrusega (EÜ) nr 1419/2006 laiendati nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (3) ning komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 773/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis) (4) kohaldamisala kabotaažile ja trampteenustele. Alates 18. oktoobrist 2006 juhinduvad kõik mereveoteenuste sektorid üldiselt kohaldatavast menetlusraamistikust. |
| --- | --- |

3.

Määrusega (EÜ) nr 1419/2006 laiendati nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (3) ning komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 773/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis) (4) kohaldamisala kabotaažile ja trampteenustele. Alates 18. oktoobrist 2006 juhinduvad kõik mereveoteenuste sektorid üldiselt kohaldatavast menetlusraamistikust.

| 4. | Määrusega (EÜ) nr 1419/2006 tühistati ka nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4056/86 (millega nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad asutamislepingu artiklite 85 ja 86 (nüüd artiklid 81 ja 82) rakendamiseks meretranspordis) (5), mis sisaldas liinilaevanduskonverentsi grupierandit, mis võimaldas laevandusettevõtjatel liinilaevanduskonverentsidel kindlaks määrata tariife ja muid veotingimusi, kuna konverentsisüsteem ei vastanud enam asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kriteeriumitele. Grupierandi tühistamine jõustub 18. oktoobril 2008. Pärast seda peavad kõik Euroopa Liidu sadama(te)sse ja/või sadama(te)st liinilaevanduse veoteenust pakkuvad ettevõtjad lõpetama igasuguse liinilaevanduskonverentsi-alase tegevuse, mis on vastuolus asutamislepingu artikliga 81. Kõnealune nõue kehtib hoolimata sellest, kas teistes jurisdiktsioonides on selgesõnaliselt või vaikimisi lubatud tariifide kindlaksmääramine liinilaevanduskonverentsidel või lepingute arutelukokkulepete käigus. |
| --- | --- |

4.

Määrusega (EÜ) nr 1419/2006 tühistati ka nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4056/86 (millega nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad asutamislepingu artiklite 85 ja 86 (nüüd artiklid 81 ja 82) rakendamiseks meretranspordis) (5), mis sisaldas liinilaevanduskonverentsi grupierandit, mis võimaldas laevandusettevõtjatel liinilaevanduskonverentsidel kindlaks määrata tariife ja muid veotingimusi, kuna konverentsisüsteem ei vastanud enam asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kriteeriumitele. Grupierandi tühistamine jõustub 18. oktoobril 2008. Pärast seda peavad kõik Euroopa Liidu sadama(te)sse ja/või sadama(te)st liinilaevanduse veoteenust pakkuvad ettevõtjad lõpetama igasuguse liinilaevanduskonverentsi-alase tegevuse, mis on vastuolus asutamislepingu artikliga 81. Kõnealune nõue kehtib hoolimata sellest, kas teistes jurisdiktsioonides on selgesõnaliselt või vaikimisi lubatud tariifide kindlaksmääramine liinilaevanduskonverentsidel või lepingute arutelukokkulepete käigus.

| 5. | Käesolevad suunised täiendavad komisjoni juba väljastatud juhiseid. Kuna mereveoteenuseid iseloomustavad ulatuslikud koostöölepingud konkureerivate vedajate vahel, siis on eriti olulised suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes (6) (Suunised horisontaalkoostöö kokkulepete kohta) ja suunised asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta. (7) |
| --- | --- |

5.

Käesolevad suunised täiendavad komisjoni juba väljastatud juhiseid. Kuna mereveoteenuseid iseloomustavad ulatuslikud koostöölepingud konkureerivate vedajate vahel, siis on eriti olulised suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes (6) (Suunised horisontaalkoostöö kokkulepete kohta) ja suunised asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta. (7)

| 6. | Horisontaalkoostöö kokkuleppeid liinilaevanduses ühiste teenuste osutamiseks käsitletakse komisjoni 19. aprilli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 823/2000 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta liinilaevandusettevõtjate teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes (konsortsiumid). (8) Selles sätestatakse vastavalt asutamislepingu artikli 81 lõikele 3 tingimused, mille kohaselt asutamislepingu artiklis 81 lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata kahe või enama laevandusettevõtja vaheliste lepingute (konsortsiumi) suhtes. Määrus vaadatakse läbi seoses muudatustega, mis tulenevad määrusest (EÜ) nr 1419/2006. (9) |
| --- | --- |

6.

Horisontaalkoostöö kokkuleppeid liinilaevanduses ühiste teenuste osutamiseks käsitletakse komisjoni 19. aprilli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 823/2000 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta liinilaevandusettevõtjate teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes (konsortsiumid). (8) Selles sätestatakse vastavalt asutamislepingu artikli 81 lõikele 3 tingimused, mille kohaselt asutamislepingu artiklis 81 lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata kahe või enama laevandusettevõtja vaheliste lepingute (konsortsiumi) suhtes. Määrus vaadatakse läbi seoses muudatustega, mis tulenevad määrusest (EÜ) nr 1419/2006. (9)

| 7. | Käesolevad suunised ei piira asutamislepingu artikli 81 tõlgendamist Euroopa Ühenduste Kohtu ega Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu poolt. Suuniste põhimõtteid kohaldatakse vastavalt iga juhtumi eripäradele. |
| --- | --- |

7.

Käesolevad suunised ei piira asutamislepingu artikli 81 tõlgendamist Euroopa Ühenduste Kohtu ega Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu poolt. Suuniste põhimõtteid kohaldatakse vastavalt iga juhtumi eripäradele.

| 8. | Komisjon kohaldab neid suuniseid esialgu viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

8.

Komisjon kohaldab neid suuniseid esialgu viie aasta jooksul.

2.   Mereveoteenused

2.1.   Reguleerimisala

| 9. | Liinilaevandusteenused, kabotaaž ja trampteenused on mereveosektorid, mida mõjutavad otseselt määrusest (EÜ) nr 1419/2006 tulenenud muudatused. |
| --- | --- |

9.

Liinilaevandusteenused, kabotaaž ja trampteenused on mereveosektorid, mida mõjutavad otseselt määrusest (EÜ) nr 1419/2006 tulenenud muudatused.

| 10. | Liinilaevandus hõlmab veose regulaarset transportimist, enamasti konteineriga, sadamatesse, mis asuvad teataval geograafilisel marsruudil. Seda tegevust nimetatakse üldiselt kaubanduseks. Liinilaevanduse muud iseloomulikud omadused on graafikute ning väljumiskuupäevade etteteatamine ja teenuste kättesaadavus kõigile veoteenuste kasutajatele. Määruse (EMÜ) nr 4056/86 artikli 1 lõike 3 punktis a määratletakse trampteenuseid kui puist- või segalastivedu laevas, mis on täielikult või osaliselt prahitud ühele või mitmele lastisaatjale reisi-, aja- või muus vormis prahilepingu alusel ebaregulaarsete või väljakuulutamata reiside tegemiseks, kui prahihinnad on iga kord vabalt kaubeldavad vastavalt pakkumise ja nõudmise tingimustele. Tavaliselt on selleks ühe kaubaartikli vedamine ilma eelnevalt kindlaksmääratud graafikuta. (10) Kabotaaž tähendab mereveoteenuste (sealhulgas tramp- ja liinilaevandusteenuste) pakkumist ühe ja sama liikmesriigi kahe või enama sadama vahel. (11) Kuigi käesolevates suunistes ei käsitleta kabotaažiteenuseid eraldi, kohaldatakse neid suuniseid siiski ka niisuguste kabotaažiteenuste suhtes, mida osutatakse kas liinilaevandus- või trampteenustena. |
| --- | --- |

10.

Liinilaevandus hõlmab veose regulaarset transportimist, enamasti konteineriga, sadamatesse, mis asuvad teataval geograafilisel marsruudil. Seda tegevust nimetatakse üldiselt kaubanduseks. Liinilaevanduse muud iseloomulikud omadused on graafikute ning väljumiskuupäevade etteteatamine ja teenuste kättesaadavus kõigile veoteenuste kasutajatele. Määruse (EMÜ) nr 4056/86 artikli 1 lõike 3 punktis a määratletakse trampteenuseid kui puist- või segalastivedu laevas, mis on täielikult või osaliselt prahitud ühele või mitmele lastisaatjale reisi-, aja- või muus vormis prahilepingu alusel ebaregulaarsete või väljakuulutamata reiside tegemiseks, kui prahihinnad on iga kord vabalt kaubeldavad vastavalt pakkumise ja nõudmise tingimustele. Tavaliselt on selleks ühe kaubaartikli vedamine ilma eelnevalt kindlaksmääratud graafikuta. (10) Kabotaaž tähendab mereveoteenuste (sealhulgas tramp- ja liinilaevandusteenuste) pakkumist ühe ja sama liikmesriigi kahe või enama sadama vahel. (11) Kuigi käesolevates suunistes ei käsitleta kabotaažiteenuseid eraldi, kohaldatakse neid suuniseid siiski ka niisuguste kabotaažiteenuste suhtes, mida osutatakse kas liinilaevandus- või trampteenustena.

2.2.   Mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

| 11. | Asutamislepingu artikkel 81 kehtib kõikide kokkulepete kohta, mis võivad liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Kaubanduse mõjutamiseks peab seda olema piisava tõenäosusega võimalik ette näha vastavalt õigusaktides sätestatud objektiivsetele tingimustele või asjaolu põhjal, et kokkulepe või teguviis võivad mõjutada otseselt või kaudselt, tegelikult või potentsiaalselt liikmesriikide vahelise kaubanduse struktuuri, näiteks takistada ühtse turu eesmärkide saavutamist. (12) Komisjon on käsitlenud kaubandusmõju mõiste kohaldamist oma suunistes asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud kaubandusmõju mõiste kohta. (13) |
| --- | --- |

11.

Asutamislepingu artikkel 81 kehtib kõikide kokkulepete kohta, mis võivad liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Kaubanduse mõjutamiseks peab seda olema piisava tõenäosusega võimalik ette näha vastavalt õigusaktides sätestatud objektiivsetele tingimustele või asjaolu põhjal, et kokkulepe või teguviis võivad mõjutada otseselt või kaudselt, tegelikult või potentsiaalselt liikmesriikide vahelise kaubanduse struktuuri, näiteks takistada ühtse turu eesmärkide saavutamist. (12) Komisjon on käsitlenud kaubandusmõju mõiste kohaldamist oma suunistes asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud kaubandusmõju mõiste kohta. (13)

| 12. | Liinilaevanduse ja puulide pakutavad transporditeenused on sageli ühenduse sadamate ja kolmandate riikide vahelised rahvusvahelised teenused ja/või hõlmavad eksporti ja importi kahe või enama liikmesriigi vahel (s.t ühendusesisene kaubandus). (14) Enamikul juhtudel nad tõenäoliselt avaldavad kaubandusmõju, muu hulgas sellega, et nad mõjutavad transpordi- ja vahendusteenuste osutamise turgusid. (15) |
| --- | --- |

12.

Liinilaevanduse ja puulide pakutavad transporditeenused on sageli ühenduse sadamate ja kolmandate riikide vahelised rahvusvahelised teenused ja/või hõlmavad eksporti ja importi kahe või enama liikmesriigi vahel (s.t ühendusesisene kaubandus). (14) Enamikul juhtudel nad tõenäoliselt avaldavad kaubandusmõju, muu hulgas sellega, et nad mõjutavad transpordi- ja vahendusteenuste osutamise turgusid. (15)

| 13. | Liikmesriikidevahelisele kaubandusele avaldatav mõju ilmneb eriti kabotaažiteenuste puhul, kuna sellega määratakse kindlaks ma määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) artikli 3 kohaldamisala. Ulatust, mil määral nimetatud teenused võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, tuleb hinnata üksikjuhtumite puhul eraldi. (16) |
| --- | --- |

13.

Liikmesriikidevahelisele kaubandusele avaldatav mõju ilmneb eriti kabotaažiteenuste puhul, kuna sellega määratakse kindlaks ma määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) artikli 3 kohaldamisala. Ulatust, mil määral nimetatud teenused võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, tuleb hinnata üksikjuhtumite puhul eraldi. (16)

2.3.   Asjaomane turg

| 14. | Selleks et hinnata lepingu mõju konkurentsile asutamislepingu artikli 81 tähenduses, on vajalik määratleda asjakohased kaubaturud ja geograafilised turud. Turu määratlemise peamine eesmärk on süsteemselt välja selgitada konkurentsipiirangud, millega ettevõtja silmitsi seisab. Sellekohased suunised on esitatud komisjoni teatises asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses. (17) Nimetatud suunised on olulised ka turu määratlemisel seoses mereveoteenuste osutamisega. |
| --- | --- |

14.

Selleks et hinnata lepingu mõju konkurentsile asutamislepingu artikli 81 tähenduses, on vajalik määratleda asjakohased kaubaturud ja geograafilised turud. Turu määratlemise peamine eesmärk on süsteemselt välja selgitada konkurentsipiirangud, millega ettevõtja silmitsi seisab. Sellekohased suunised on esitatud komisjoni teatises asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses. (17) Nimetatud suunised on olulised ka turu määratlemisel seoses mereveoteenuste osutamisega.

| 15. | Asjaomane kaubaturg hõlmab kõiki neid kaupu ja/või teenuseid, mis on tarbijate seisukohast oma iseloomulike tunnuste, hindade ja otstarbekohase kasutuse põhjal omavahel vahetatavad ja asendatavad. (18) Asjaomane geograafiline turg on ala, kus asjaomased ettevõtjad tegelevad kaupade ja teenuste nõudmise ja pakkumisega, kus konkurentsitingimused on üsna sarnased ja mida saab naaberaladest eristada märgatavalt erinevate konkurentsitingimuste tõttu. (19) Veoettevõtja(d) ei saa valitsevatele turutingimustele olulist mõju avaldada, kui klientidel on võimalik üle minna teistele teenusepakkujatele lühiajaliselt reageeringuna suhtelise hinna väikestele ja püsivatele muutustele, kandmata sealjuures märkimisväärseid lisakulusid või võtmata lisariske. (20) |
| --- | --- |

15.

Asjaomane kaubaturg hõlmab kõiki neid kaupu ja/või teenuseid, mis on tarbijate seisukohast oma iseloomulike tunnuste, hindade ja otstarbekohase kasutuse põhjal omavahel vahetatavad ja asendatavad. (18) Asjaomane geograafiline turg on ala, kus asjaomased ettevõtjad tegelevad kaupade ja teenuste nõudmise ja pakkumisega, kus konkurentsitingimused on üsna sarnased ja mida saab naaberaladest eristada märgatavalt erinevate konkurentsitingimuste tõttu. (19) Veoettevõtja(d) ei saa valitsevatele turutingimustele olulist mõju avaldada, kui klientidel on võimalik üle minna teistele teenusepakkujatele lühiajaliselt reageeringuna suhtelise hinna väikestele ja püsivatele muutustele, kandmata sealjuures märkimisväärseid lisakulusid või võtmata lisariske. (20)

2.3.1.   Liinilaevandus

| 16. | Konteinerveoteenused on määratletud liinilaevanduse asjakohase kaubaturuna mitmes kohtu ja komisjoni otsuses. (21) Kuigi mõnel juhul võivad teenused olla vähesel määral omavahel asendatavad, ei hõlma sama teenusturg muid transpordiliike, kuna suuremat osa konteineriga veetavast kaubast ei saa vedada muul moel, nt kasutades lennutransporditeenust. (22) |
| --- | --- |

16.

Konteinerveoteenused on määratletud liinilaevanduse asjakohase kaubaturuna mitmes kohtu ja komisjoni otsuses. (21) Kuigi mõnel juhul võivad teenused olla vähesel määral omavahel asendatavad, ei hõlma sama teenusturg muid transpordiliike, kuna suuremat osa konteineriga veetavast kaubast ei saa vedada muul moel, nt kasutades lennutransporditeenust. (22)

| 17. | Teatavatel tingimustel võib olla kohane määratleda kitsam kaubaturg, mis on piiritletud teatava tooteliigiga, mille vedamiseks kasutatakse mereveoteenust. Näiteks saab kergriknevat kaupa vedada kas ainult külmkonteineritega või lisaks ka tavaliste külmutuslaevadega. (23) Kuigi erandjuhtudel on võimalik mõningal määral asendada segalastivedu konteinerveoga ja vastupidi (24), ei paista toimuvat püsivamat üleminekut konteinerveolt segalastiveole. Suurema osa kaubakategooriate puhul ja konteinerkauba kasutajate jaoks pole segalastiveo näol tegemist mõistliku alternatiiviga konteinervedudele. (25) Kui lasti veetakse tavaliselt konteineris, siis on selle vedu konteineriväliselt ebatõenäoline. (26) Konteinerlaevaveo puhul on asendatavus seega peamiselt ainult ühesuunaline. (27) |
| --- | --- |

17.

Teatavatel tingimustel võib olla kohane määratleda kitsam kaubaturg, mis on piiritletud teatava tooteliigiga, mille vedamiseks kasutatakse mereveoteenust. Näiteks saab kergriknevat kaupa vedada kas ainult külmkonteineritega või lisaks ka tavaliste külmutuslaevadega. (23) Kuigi erandjuhtudel on võimalik mõningal määral asendada segalastivedu konteinerveoga ja vastupidi (24), ei paista toimuvat püsivamat üleminekut konteinerveolt segalastiveole. Suurema osa kaubakategooriate puhul ja konteinerkauba kasutajate jaoks pole segalastiveo näol tegemist mõistliku alternatiiviga konteinervedudele. (25) Kui lasti veetakse tavaliselt konteineris, siis on selle vedu konteineriväliselt ebatõenäoline. (26) Konteinerlaevaveo puhul on asendatavus seega peamiselt ainult ühesuunaline. (27)

| 18. | Asjaomane geograafiline turg hõlmab ala, kus teenuseid turustatakse ja mis tavaliselt tähendab teatavaid sadamaid teenuse alg- ja lõpp-punktis. (28) Seoses teenuse osutamisega Euroopas on geograafiline turg tänase seisuga piiritletud rea Põhja-Euroopa ja/või Vahemere sadamatega. Kuna liinilaevanduse transporditeenuseid Vahemere sadamatest on üksnes vähesel määral võimalik asendada teenustega Põhja-Euroopa sadamatest, käsitletakse neid eraldi turgudena. (29) |
| --- | --- |

18.

Asjaomane geograafiline turg hõlmab ala, kus teenuseid turustatakse ja mis tavaliselt tähendab teatavaid sadamaid teenuse alg- ja lõpp-punktis. (28) Seoses teenuse osutamisega Euroopas on geograafiline turg tänase seisuga piiritletud rea Põhja-Euroopa ja/või Vahemere sadamatega. Kuna liinilaevanduse transporditeenuseid Vahemere sadamatest on üksnes vähesel määral võimalik asendada teenustega Põhja-Euroopa sadamatest, käsitletakse neid eraldi turgudena. (29)

2.3.2.   Trampteenused

| 19. | Komisjon ei ole veel kohaldanud asutamislepingu artiklit 81 tramplaevandus suhtes. Trampteenust pakkuvad ettevõtjad võivad selle teenuse hindamisel arvestada alljärgnevat. |
| --- | --- |

19.

Komisjon ei ole veel kohaldanud asutamislepingu artiklit 81 tramplaevandus suhtes. Trampteenust pakkuvad ettevõtjad võivad selle teenuse hindamisel arvestada alljärgnevat.

Tegurid, mida tuleks arvestada asjaomase kaubaturu piiritlemisel lähtuvalt nõudlusest (nõudluse asendatavus)

| 20. | Tramplaevanduse asjaomaste teenusturgude määratlemisel lähtutakse transporditellimus „peamistest tingimustest”, mille alusel määratakse üldiselt kõnealuse transporditellimuse olulised tegurid (30). Olenevalt transpordikasutaja konkreetsetest vajadustest saab osa tegurite üle kaubelda ja osa üle mitte. Määratletud kujul võib peamiste tingimuste kaubeldav tegur, nt laevatüüp või suurus, näidata näiteks seda, et kõnealuse konkreetse teguriga seotud asjakohane turg on laiem sellest, mis on sätestatud esialgses transporditellimuses. |
| --- | --- |

20.

Tramplaevanduse asjaomaste teenusturgude määratlemisel lähtutakse transporditellimus „peamistest tingimustest”, mille alusel määratakse üldiselt kõnealuse transporditellimuse olulised tegurid (30). Olenevalt transpordikasutaja konkreetsetest vajadustest saab osa tegurite üle kaubelda ja osa üle mitte. Määratletud kujul võib peamiste tingimuste kaubeldav tegur, nt laevatüüp või suurus, näidata näiteks seda, et kõnealuse konkreetse teguriga seotud asjakohane turg on laiem sellest, mis on sätestatud esialgses transporditellimuses.

| 21. | Teenuse laad tramplaevanduse puhul võib erineda ning on olemas mitmesuguseid transpordilepinguid. Seega võib olla vajalik kindlaks teha, kas kasutaja arvates on tähtajaliste prahilepingute, reisiprahilepingute ja mereveolepingute alusel osutatud teenused asendatavad. Juhul kui see on nii, siis võivad need kuuluda samale asjaomasele turule. |
| --- | --- |

21.

Teenuse laad tramplaevanduse puhul võib erineda ning on olemas mitmesuguseid transpordilepinguid. Seega võib olla vajalik kindlaks teha, kas kasutaja arvates on tähtajaliste prahilepingute, reisiprahilepingute ja mereveolepingute alusel osutatud teenused asendatavad. Juhul kui see on nii, siis võivad need kuuluda samale asjaomasele turule.

Tegurid, mida tuleks arvestada asjaomase kaubaturu piiritlemisel pakkumise poolelt (pakkumise asendatavus)

| 22. | Pakkumise poole asjaomase turu piiritlemisel on esimesed näitajad veose füüsilised ja tehnilised tingimused ning laevatüüp. (31) Juhul kui laevu on lühikese aja (32) jooksul ilma märkimisväärsete kuludeta võimalik kohandada erinevate veoste vedamiseks, on trampteenuse pakkujatel võimalik konkureerida erinevate veosetüüpide vedamisel. Sel juhul hõlmab asjaomane turg rohkem kui ühte veosetüüpi. |
| --- | --- |

22.

Pakkumise poole asjaomase turu piiritlemisel on esimesed näitajad veose füüsilised ja tehnilised tingimused ning laevatüüp. (31) Juhul kui laevu on lühikese aja (32) jooksul ilma märkimisväärsete kuludeta võimalik kohandada erinevate veoste vedamiseks, on trampteenuse pakkujatel võimalik konkureerida erinevate veosetüüpide vedamisel. Sel juhul hõlmab asjaomane turg rohkem kui ühte veosetüüpi.

| 23. | Siiski on olemas mitu laevatüüpi, mis on tehniliselt kohandatud ja/või spetsiaalselt ehitatud eriotstarbeliste transporditeenuste osutamiseks. Kuigi eriotstarbeliste laevadega saab vedada ka muud tüüpi veoseid, on nad üldiselt ebasoodsas konkurentsiolukorras. Seega võib eriteenuse osutajate konkureerimisvõime teistel turgudel olla piiratud. |
| --- | --- |

23.

Siiski on olemas mitu laevatüüpi, mis on tehniliselt kohandatud ja/või spetsiaalselt ehitatud eriotstarbeliste transporditeenuste osutamiseks. Kuigi eriotstarbeliste laevadega saab vedada ka muud tüüpi veoseid, on nad üldiselt ebasoodsas konkurentsiolukorras. Seega võib eriteenuse osutajate konkureerimisvõime teistel turgudel olla piiratud.

| 24. | Laevatüüpe jaotatakse tavaliselt teatavateks standardseteks tööstuslikeks suurusteks. (33) Tavalistes turutingimustes ja tänu märkimisväärsele mastaabisäästule ei suuda teenus, mille puhul veose maht ja laeva suurus on oluliselt erinevad, pakkuda konkurentsivõimelist prahihinda. Lisaks kitsendavad laevatüüpide asendatavust sadamates ja kanalites kehtida võivad laeva süvise piirangud. Selleks et välja selgitada, kas iga laevasuurus kujutab endast eraldi asjaomast turgu, tuleb seega hinnata erinevate laeva suuruste asendatavust. |
| --- | --- |

24.

Laevatüüpe jaotatakse tavaliselt teatavateks standardseteks tööstuslikeks suurusteks. (33) Tavalistes turutingimustes ja tänu märkimisväärsele mastaabisäästule ei suuda teenus, mille puhul veose maht ja laeva suurus on oluliselt erinevad, pakkuda konkurentsivõimelist prahihinda. Lisaks kitsendavad laevatüüpide asendatavust sadamates ja kanalites kehtida võivad laeva süvise piirangud. Selleks et välja selgitada, kas iga laevasuurus kujutab endast eraldi asjaomast turgu, tuleb seega hinnata erinevate laeva suuruste asendatavust.

| 25. | Samuti tuleks tramplaevanduse puhul arvestada laeva suuruste omavahelise asendamise ahela olemasolu. Teatavate tramplaevanduse turgude puhul ei ole turu äärealadel olevad laeva suurused otseselt asendatavad. Ahelasenduse mõju võib sellegipoolest piirata hinnakujundust turu äärealadel ja viia nende kaasamiseni laiemale turule. |
| --- | --- |

25.

Samuti tuleks tramplaevanduse puhul arvestada laeva suuruste omavahelise asendamise ahela olemasolu. Teatavate tramplaevanduse turgude puhul ei ole turu äärealadel olevad laeva suurused otseselt asendatavad. Ahelasenduse mõju võib sellegipoolest piirata hinnakujundust turu äärealadel ja viia nende kaasamiseni laiemale turule.

| 26. | Teatavatel tramplaevanduse turgudel tuleb kaaluda, kas laevade puhul on tegemist piiratud jõudlusega, mida ei tuleks arvestada asjaomase turu hindamisel. |
| --- | --- |

26.

Teatavatel tramplaevanduse turgudel tuleb kaaluda, kas laevade puhul on tegemist piiratud jõudlusega, mida ei tuleks arvestada asjaomase turu hindamisel.

| 27. | Sellised lisafaktorid nagu teenusepakkuja usaldusväärsus, turvalisus, ohutus ja õigusaktide nõuded võivad mõjutada pakkumise ja nõudluse poole asendatavust, nt nõue, et ühenduse vetes sõitvatel tankeritel peavad olema topeltpõhi ja -pardad. |
| --- | --- |

27.

Sellised lisafaktorid nagu teenusepakkuja usaldusväärsus, turvalisus, ohutus ja õigusaktide nõuded võivad mõjutada pakkumise ja nõudluse poole asendatavust, nt nõue, et ühenduse vetes sõitvatel tankeritel peavad olema topeltpõhi ja -pardad.

Geograafiline mõõde

| 28. | Transporditellimus sisaldab tavaliselt selliseid geograafilisi elemente nagu peale- ja mahalaadimise sadamad või piirkonnad. Need sadamad on esimeseks suunaks nõudluse asjaomase geograafilise turu piiritlemisel. |
| --- | --- |

28.

Transporditellimus sisaldab tavaliselt selliseid geograafilisi elemente nagu peale- ja mahalaadimise sadamad või piirkonnad. Need sadamad on esimeseks suunaks nõudluse asjaomase geograafilise turu piiritlemisel.

| 29. | Tramplaevanduse puhul on sadamad enamasti asendatavad pakkumise poolelt, kuna teenustel ei ole kindlat graafikut, vaid neid osutatakse konkreetse nõudluse tekkimisel. Sadamate asendatavust võivad piirata laevade liikuvusele seatud piirangud, nagu näiteks terminali ja laeva süvise piirangud või teatava laevatüübi puhul teatavates sadamates või piirkondades kehtestatud keskkonnanõuded. |
| --- | --- |

29.

Tramplaevanduse puhul on sadamad enamasti asendatavad pakkumise poolelt, kuna teenustel ei ole kindlat graafikut, vaid neid osutatakse konkreetse nõudluse tekkimisel. Sadamate asendatavust võivad piirata laevade liikuvusele seatud piirangud, nagu näiteks terminali ja laeva süvise piirangud või teatava laevatüübi puhul teatavates sadamates või piirkondades kehtestatud keskkonnanõuded.

| 30. | Asjaomaste geograafiliste turgude määratlemisel tuleks arvestada laevade ümberpositsioneerimist, reise ballastis ja kaubanduse tasakaalutust. Teatavaid geograafilisi turgusid määratakse kindlaks suuna järgi või on need turud ajutised, näiteks juhul, kui teatavat tüüpi lasti vedamise nõudlus sõltub kliimatingimustest või saagikoristuse perioodist. |
| --- | --- |

30.

Asjaomaste geograafiliste turgude määratlemisel tuleks arvestada laevade ümberpositsioneerimist, reise ballastis ja kaubanduse tasakaalutust. Teatavaid geograafilisi turgusid määratakse kindlaks suuna järgi või on need turud ajutised, näiteks juhul, kui teatavat tüüpi lasti vedamise nõudlus sõltub kliimatingimustest või saagikoristuse perioodist.

2.4.   Turuosa arvutamine

| 31. | Komisjoni ja kohtu mitme otsuse kohaselt arvutatakse liinilaevanduse turuosa välja veomahu ja/või jõudluse andmete alusel. (34) |
| --- | --- |

31.

Komisjoni ja kohtu mitme otsuse kohaselt arvutatakse liinilaevanduse turuosa välja veomahu ja/või jõudluse andmete alusel. (34)

| 32. | Teenusepakkujad konkureerivad tramplaevanduse turgudel transpordilepingute saamise pärast, s.t nad müüvad reise. Sõltuvalt konkreetsest teenusest saavad ettevõtjad arvutada iga-aastast turuosa (35) mitmesuguste andmete alusel:






  (a) | reiside arv; |
| --- | --- | --- |

32.

Teenusepakkujad konkureerivad tramplaevanduse turgudel transpordilepingute saamise pärast, s.t nad müüvad reise. Sõltuvalt konkreetsest teenusest saavad ettevõtjad arvutada iga-aastast turuosa (35) mitmesuguste andmete alusel:

(a)

reiside arv;

| (b) | poolte mahu või väärtuse osa üldises teatava veose transpordis; |
| --- | --- |

(b)

poolte mahu või väärtuse osa üldises teatava veose transpordis;

| (c) | poolte osa tähtajaliste tellimusveolepingute turul; |
| --- | --- |

(c)

poolte osa tähtajaliste tellimusveolepingute turul;

| (d) | poolte lepinguliste läbirääkimiste alane teave; |
| --- | --- |

(d)

poolte lepinguliste läbirääkimiste alane teave;

| (e) | poolte jõudluse osatähtsus asjaomases laevastikus (laeva tüübi ja suuruse järgi). (36) |
| --- | --- |

(e)

poolte jõudluse osatähtsus asjaomases laevastikus (laeva tüübi ja suuruse järgi). (36)

3.   Horisontaalsed kokkulepped mereveosektoris

| 33. | Mereveoturgude üks iseloomulikke jooni on koostöölepingud. Arvestades et need lepingud võidakse sõlmida tegelike või potentsiaalsete konkurentide vahel ja võivad seega mõjutada kahjulikult konkurentsiparameetreid, peavad ettevõtjad jälgima eriti hoolikalt, et lepingud vastavad konkurentsieeskirjadele. Teenuseturgudel, näiteks meretranspordi turg, tuleb lepingu asjaomasele turule avaldatava mõju hindamisel arvestada eeskätt järgnevat: hinnad, kulud, kvaliteet, teenuste osutamise sagedus ja mitmekesisus, innovatsioon, teenuse turustamine ja müük. |
| --- | --- |

33.

Mereveoturgude üks iseloomulikke jooni on koostöölepingud. Arvestades et need lepingud võidakse sõlmida tegelike või potentsiaalsete konkurentide vahel ja võivad seega mõjutada kahjulikult konkurentsiparameetreid, peavad ettevõtjad jälgima eriti hoolikalt, et lepingud vastavad konkurentsieeskirjadele. Teenuseturgudel, näiteks meretranspordi turg, tuleb lepingu asjaomasele turule avaldatava mõju hindamisel arvestada eeskätt järgnevat: hinnad, kulud, kvaliteet, teenuste osutamise sagedus ja mitmekesisus, innovatsioon, teenuse turustamine ja müük.

| 34. | Käesolevates suunistes käsitletavate teenuste puhul on iseäranis tähtsad kolm teemat: tehnilised kokkulepped, teabevahetus ja puulid. |
| --- | --- |

34.

Käesolevates suunistes käsitletavate teenuste puhul on iseäranis tähtsad kolm teemat: tehnilised kokkulepped, teabevahetus ja puulid.

3.1.   Tehnilised kokkulepped

| 35. | Teatavad tehniliste kokkulepete tüübid ei pruugi kuuluda asutamislepingu artiklis 81 sätestatud keelu rakendusalasse, kuna nad ei takista konkurentsi. Näiteks on see nii horisontaalsete kokkulepete puhul, mille ainueesmärk ja mõju on teostada tehnilisi täiustusi või teha tehnilist koostööd. Siia kategooriasse võib arvata ka keskkonnanormatiivide täitmist käsitlevad kokkulepped. Selle kategooria alla ei kuulu põhimõtteliselt konkurentidevahelised kokkulepped hinna, jõudluse või konkurentsi muude parameetrite kohta. (37) |
| --- | --- |

35.

Teatavad tehniliste kokkulepete tüübid ei pruugi kuuluda asutamislepingu artiklis 81 sätestatud keelu rakendusalasse, kuna nad ei takista konkurentsi. Näiteks on see nii horisontaalsete kokkulepete puhul, mille ainueesmärk ja mõju on teostada tehnilisi täiustusi või teha tehnilist koostööd. Siia kategooriasse võib arvata ka keskkonnanormatiivide täitmist käsitlevad kokkulepped. Selle kategooria alla ei kuulu põhimõtteliselt konkurentidevahelised kokkulepped hinna, jõudluse või konkurentsi muude parameetrite kohta. (37)

3.2.   Konkurentidevaheline teabevahetus liinilaevanduses

| 36. | Teabevahetuse süsteemi raames vahetavad ettevõtjad omavahel teavet või annavad seda ühisele esindusele, kes vastutab selle tsentraliseerimise, koostamise ja töötlemise eest enne teabe tagastamist asjaosalistele kokkulepitud kujul ja ajavahemike tagant. |
| --- | --- |

36.

Teabevahetuse süsteemi raames vahetavad ettevõtjad omavahel teavet või annavad seda ühisele esindusele, kes vastutab selle tsentraliseerimise, koostamise ja töötlemise eest enne teabe tagastamist asjaosalistele kokkulepitud kujul ja ajavahemike tagant.

| 37. | Mitmetes tööstusharudes on tavaks koguda, vahetada ja avaldada kokkuvõtlikku statistikat ja üldist turuteavet. Nimetatud turuteabe avaldamine on hea meetod turu läbipaistvuse ja klientide teadmiste suurendamiseks, mistõttu see võib tõsta tõhusust. Siiski võib tundliku äriinformatsiooni ja individuaalse turuteabe vahetamine teatavatel asjaoludel rikkuda asutamislepingu artiklit 81. Käesolevate suuniste eesmärk on aidata liinilaevandusteenuste pakkujatel hinnata, millal nimetatud teabe vahetamine rikub konkurentsieeskirju. |
| --- | --- |

37.

Mitmetes tööstusharudes on tavaks koguda, vahetada ja avaldada kokkuvõtlikku statistikat ja üldist turuteavet. Nimetatud turuteabe avaldamine on hea meetod turu läbipaistvuse ja klientide teadmiste suurendamiseks, mistõttu see võib tõsta tõhusust. Siiski võib tundliku äriinformatsiooni ja individuaalse turuteabe vahetamine teatavatel asjaoludel rikkuda asutamislepingu artiklit 81. Käesolevate suuniste eesmärk on aidata liinilaevandusteenuste pakkujatel hinnata, millal nimetatud teabe vahetamine rikub konkurentsieeskirju.

| 38. | Liinilaevanduse sektoris on laevanduskonsortsiumides osalevate laevandusettevõtjate vaheline teabevahetus, mis üldiselt kuulub asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse, lubatud sel määral, mil see on vajalik liinitransporditeenuste ühiseks osutamiseks või abistab seda ja komisjoni määruses (EÜ) nr 823/2000 sätestatud grupierandiga hõlmatud muude koostöövormide toimimiseks (38) või väljaspool grupierandi kehtivusala, kui seda saab igal üksikjuhul põhjendada asutamislepingu artikli 81 alusel, ning sel määral, mida sel viisil saab põhjendada. |
| --- | --- |

38.

Liinilaevanduse sektoris on laevanduskonsortsiumides osalevate laevandusettevõtjate vaheline teabevahetus, mis üldiselt kuulub asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse, lubatud sel määral, mil see on vajalik liinitransporditeenuste ühiseks osutamiseks või abistab seda ja komisjoni määruses (EÜ) nr 823/2000 sätestatud grupierandiga hõlmatud muude koostöövormide toimimiseks (38) või väljaspool grupierandi kehtivusala, kui seda saab igal üksikjuhul põhjendada asutamislepingu artikli 81 alusel, ning sel määral, mida sel viisil saab põhjendada.

3.2.1.   Üldiselt

| 39. | Ühenduse konkurentsiõiguse alusel teabevahetuse süsteemide hindamisel tuleb eristada järgnevat. |
| --- | --- |

39.

Ühenduse konkurentsiõiguse alusel teabevahetuse süsteemide hindamisel tuleb eristada järgnevat.

| 40. | Teabevahetus võib soodustada konkurentsivastast praktikat, nt kartellilepingu täitmise järelevalvet. Juhul kui teabevahetus aitab kaasa konkurentsivastasele tegevusele, tuleb selle praktika hindamise käigus hinnata ka teabevahetust. Käesolevates suunistes ei käsitleta kõnealust teabevahetust. |
| --- | --- |

40.

Teabevahetus võib soodustada konkurentsivastast praktikat, nt kartellilepingu täitmise järelevalvet. Juhul kui teabevahetus aitab kaasa konkurentsivastasele tegevusele, tuleb selle praktika hindamise käigus hinnata ka teabevahetust. Käesolevates suunistes ei käsitleta kõnealust teabevahetust.

| 41. | Kuid teabe vahetamisega võidakse rikkuda asutamislepingu artiklit 81. Nimetatud olukord tekib siis, kui teabevahetus vähendab teatavat ebakindlust kõnealuse turu toimimise suhtes või kõrvaldab selle ebakindluse ja selle tulemusena piiratakse konkurentsi ettevõtjate vahel. (39) |
| --- | --- |

41.

Kuid teabe vahetamisega võidakse rikkuda asutamislepingu artiklit 81. Nimetatud olukord tekib siis, kui teabevahetus vähendab teatavat ebakindlust kõnealuse turu toimimise suhtes või kõrvaldab selle ebakindluse ja selle tulemusena piiratakse konkurentsi ettevõtjate vahel. (39)

| 42. | Väga tiheda konkurentsiga turu puhul põhjustab ettevõtjatevaheline läbipaistvus tõenäoliselt tarnijatevahelise konkurentsi suurenemist. (40) Vastavalt olemasolevale kohtupraktikale ei keela asutamislepingu artikkel 81 ettevõtjatel end arukalt kohandada vastavalt konkurentide praegusele või eeldatavale toimimisele. (41) |
| --- | --- |

42.

Väga tiheda konkurentsiga turu puhul põhjustab ettevõtjatevaheline läbipaistvus tõenäoliselt tarnijatevahelise konkurentsi suurenemist. (40) Vastavalt olemasolevale kohtupraktikale ei keela asutamislepingu artikkel 81 ettevõtjatel end arukalt kohandada vastavalt konkurentide praegusele või eeldatavale toimimisele. (41)

| 43. | Siiski peavad kõik ettevõtjad iseseisvalt kujundama poliitika, mida nad kavatsevad turul rakendada. Seega on keelatud ettevõtjatevahelised otsesed või kaudsed sidemed, mis võivad mõjutada konkurendi käitumist või paljastada ettevõtja enda (sihipärase) teguviisi, juhul kui nende sidemete eesmärk või tagajärg põhjustab selliseid konkurentsitingimusi, mis ei vasta kõnealuse turu tavatingimustele, võttes arvesse toote või osutatud teenuse olemust, ettevõtjate suurust ja arvu ning turu mahtu. (42) |
| --- | --- |

43.

Siiski peavad kõik ettevõtjad iseseisvalt kujundama poliitika, mida nad kavatsevad turul rakendada. Seega on keelatud ettevõtjatevahelised otsesed või kaudsed sidemed, mis võivad mõjutada konkurendi käitumist või paljastada ettevõtja enda (sihipärase) teguviisi, juhul kui nende sidemete eesmärk või tagajärg põhjustab selliseid konkurentsitingimusi, mis ei vasta kõnealuse turu tavatingimustele, võttes arvesse toote või osutatud teenuse olemust, ettevõtjate suurust ja arvu ning turu mahtu. (42)

| 44. | Ühenduse kohtute praktika annab mõningad üldised suuniseid teabevahetuse võimalike tagajärgede uurimiseks. Kohus on leidnud, et kui turg on väga kontsentreeritud ja oligopoolne ning konkurents sellel on piiratud ning selle turu peamised konkurendid vahetavad omavahel tihti täpset teavet üksikute müügitehingute kohta, kuid teised teenusepakkujad ja tarbijad jäetakse kõrvale, siis tõenäoliselt kahjustab teabevahetus oluliselt ettevõtjatevahelist konkurentsi. Seega turul toimuvaid tehinguid kajastavate andmete korrapärane ja sage vahetamine tähendab paljude üksikkonkurentide turuseisundi ja strateegia avaldamist kõikidele konkurentidele. (43) Lisaks on Euroopa Kohus leidnud, et teabevahetuse süsteem võib rikkuda konkurentsieeskirju isegi siis, kui turg ei ole kõrgelt kontsentreeritud, kuid ettevõtjate otsuste langetamise autonoomia on vähenenud surve tõttu, mille on põhjustanud arutelud konkurentidega. (44) Kuid kohus on ka leidnud, et hinna kord kvartalis teatavaks tegemise süsteem ei vähenda iga ettevõtja ebakindlust seoses konkurentide käitumisega tulevikus ja see süsteem ei riku asutamislepingu artikli 81 lõiget 1. (45) |
| --- | --- |

44.

Ühenduse kohtute praktika annab mõningad üldised suuniseid teabevahetuse võimalike tagajärgede uurimiseks. Kohus on leidnud, et kui turg on väga kontsentreeritud ja oligopoolne ning konkurents sellel on piiratud ning selle turu peamised konkurendid vahetavad omavahel tihti täpset teavet üksikute müügitehingute kohta, kuid teised teenusepakkujad ja tarbijad jäetakse kõrvale, siis tõenäoliselt kahjustab teabevahetus oluliselt ettevõtjatevahelist konkurentsi. Seega turul toimuvaid tehinguid kajastavate andmete korrapärane ja sage vahetamine tähendab paljude üksikkonkurentide turuseisundi ja strateegia avaldamist kõikidele konkurentidele. (43) Lisaks on Euroopa Kohus leidnud, et teabevahetuse süsteem võib rikkuda konkurentsieeskirju isegi siis, kui turg ei ole kõrgelt kontsentreeritud, kuid ettevõtjate otsuste langetamise autonoomia on vähenenud surve tõttu, mille on põhjustanud arutelud konkurentidega. (44) Kuid kohus on ka leidnud, et hinna kord kvartalis teatavaks tegemise süsteem ei vähenda iga ettevõtja ebakindlust seoses konkurentide käitumisega tulevikus ja see süsteem ei riku asutamislepingu artikli 81 lõiget 1. (45)

| 45. | Sellest johtuvalt tuleb teabevahetuse tegelikke või potentsiaalseid mõjusid hinnata iga juhtumi puhul eraldi, kuna hinnangu tulemused sõltuvad mitmetest teguritest, mis kõik on üksikjuhtumite puhul eriomased. Teabevahetuse hindamisel uurib komisjon kahte peamist tegurit, milleks on turu struktuur, kus teabevahetus toimub, ja teabevahetuse laad. Hindamisel tuleb arvestada ka teabevahetuse võimalikku mõju turule ja võrrelda seda konkurentsiolukorraga, mis tekiks teabevahetuse kokkuleppe puudumise korral. (46) Asutamislepingu artikli 81 lõike 1 alla kuulumiseks peab teabevahetusel olema märgatav kahjulik mõju konkurentsiparameetritele. (47) |
| --- | --- |

45.

Sellest johtuvalt tuleb teabevahetuse tegelikke või potentsiaalseid mõjusid hinnata iga juhtumi puhul eraldi, kuna hinnangu tulemused sõltuvad mitmetest teguritest, mis kõik on üksikjuhtumite puhul eriomased. Teabevahetuse hindamisel uurib komisjon kahte peamist tegurit, milleks on turu struktuur, kus teabevahetus toimub, ja teabevahetuse laad. Hindamisel tuleb arvestada ka teabevahetuse võimalikku mõju turule ja võrrelda seda konkurentsiolukorraga, mis tekiks teabevahetuse kokkuleppe puudumise korral. (46) Asutamislepingu artikli 81 lõike 1 alla kuulumiseks peab teabevahetusel olema märgatav kahjulik mõju konkurentsiparameetritele. (47)

| 46. | Alljärgnevates suunistes käsitletakse konkurentsipiirangu (asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses) analüüsi. Suunised asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamiseks võib leida kõnealuse teemat käsitlevas üldises teatises. (48) |
| --- | --- |

46.

Alljärgnevates suunistes käsitletakse konkurentsipiirangu (asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses) analüüsi. Suunised asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamiseks võib leida kõnealuse teemat käsitlevas üldises teatises. (48)

3.2.2.   Turu struktuur

| 47. | Selleks et hinnata, kas teabevahetus kuulub asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse, tuleb arvestada eeskätt asjakohase turu kontsentreerituse määra ning pakkumise ja nõudluse struktuuri. (49) |
| --- | --- |

47.

Selleks et hinnata, kas teabevahetus kuulub asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse, tuleb arvestada eeskätt asjakohase turu kontsentreerituse määra ning pakkumise ja nõudluse struktuuri. (49)

| 48. | Kontsentreerituse määr on oluline eeskätt seetõttu, et väga kontsentreeritud ja oligopoolsete turgude (50) puhul on piiravate mõjude esinemissagedus suurem ja püsivam kui vähem kontsentreeritud turgude puhul. Suurem läbipaistvus kontsentreeritud turu puhul võib ettevõtete omavahelist sõltuvust tugevdada ja vähendada konkurentsi intensiivsust. (51) |
| --- | --- |

48.

Kontsentreerituse määr on oluline eeskätt seetõttu, et väga kontsentreeritud ja oligopoolsete turgude (50) puhul on piiravate mõjude esinemissagedus suurem ja püsivam kui vähem kontsentreeritud turgude puhul. Suurem läbipaistvus kontsentreeritud turu puhul võib ettevõtete omavahelist sõltuvust tugevdada ja vähendada konkurentsi intensiivsust. (51)

| 49. | Oluline on ka pakkumise ja nõudluse struktuur, eriti konkureerivate ettevõtjate arv, nende turuosade sümmeetria ja stabiilsus ning konkurentidevahelised struktuursed seosed. (52) Komisjon võib analüüsida ka teisi tegureid, nagu näiteks teenuste homogeensus ja turu üldine läbipaistvus. |
| --- | --- |

49.

Oluline on ka pakkumise ja nõudluse struktuur, eriti konkureerivate ettevõtjate arv, nende turuosade sümmeetria ja stabiilsus ning konkurentidevahelised struktuursed seosed. (52) Komisjon võib analüüsida ka teisi tegureid, nagu näiteks teenuste homogeensus ja turu üldine läbipaistvus.

3.2.3.   Vahetatava teabe iseloomulikud jooned

| 50. | Üldiselt kättesaadava teabe vahetamine ei riku asutamislepingu artikli 81 lõiget 1. (53) Siiski on oluline kindlaks teha, kas teabevahetusega võimendatakse ja/või kombineeritakse avalikkusele teadaolevat teavet muu teabega, tänu millele muutub kombineeritud teave tundlikuks äriteabeks ja selle vahetamine võib seega piirata konkurentsi. |
| --- | --- |

50.

Üldiselt kättesaadava teabe vahetamine ei riku asutamislepingu artikli 81 lõiget 1. (53) Siiski on oluline kindlaks teha, kas teabevahetusega võimendatakse ja/või kombineeritakse avalikkusele teadaolevat teavet muu teabega, tänu millele muutub kombineeritud teave tundlikuks äriteabeks ja selle vahetamine võib seega piirata konkurentsi.

| 51. | Teavet, mis ei ole vananenud ja mis on seotud konkurentsi parameetritega, nagu näiteks hind, jõudlus ja kulud, loetakse tundlikuks äriteabeks. Nimetatud teabe vahetamine konkurentide vahel kuulub tõenäolisemalt asutamislepingu artikli 81 lõike 1 alla kui niisuguse teabe vahetamine, mis on vähem tundlik. |
| --- | --- |

51.

Teavet, mis ei ole vananenud ja mis on seotud konkurentsi parameetritega, nagu näiteks hind, jõudlus ja kulud, loetakse tundlikuks äriteabeks. Nimetatud teabe vahetamine konkurentide vahel kuulub tõenäolisemalt asutamislepingu artikli 81 lõike 1 alla kui niisuguse teabe vahetamine, mis on vähem tundlik.

| 52. | Teave võib olla konkreetne teave või koondteave. Konkreetsed andmed on seotud teadaoleva või kindlaks tehtava ettevõtjaga. Koondandmed on piisavat hulka sõltumatuid ettevõtjaid käsitlevad andmed, millest on võimatu eraldada andmeid konkreetse ettevõtte kohta. Konkurentidevaheline konkreetse teabe vahetamine kuulub tõenäolisemalt asutamislepingu artikli 81 lõike 1 alla (54), kui see on seotud tundliku äriteabe vahetamisega. Koondteabe vahetamine ei kuulu põhimõtteliselt asutamislepingu artikli 81 lõike 1 alla. Komisjon pöörab erilist tähelepanu teabe koondamise astmele. Viimane peaks olema selline, et selle alusel ei oleks võimalik kindlaks teha konkreetseid andmeid ega saada otsest või kaudset teavet konkurentide konkurentsistrateegia kohta. |
| --- | --- |

52.

Teave võib olla konkreetne teave või koondteave. Konkreetsed andmed on seotud teadaoleva või kindlaks tehtava ettevõtjaga. Koondandmed on piisavat hulka sõltumatuid ettevõtjaid käsitlevad andmed, millest on võimatu eraldada andmeid konkreetse ettevõtte kohta. Konkurentidevaheline konkreetse teabe vahetamine kuulub tõenäolisemalt asutamislepingu artikli 81 lõike 1 alla (54), kui see on seotud tundliku äriteabe vahetamisega. Koondteabe vahetamine ei kuulu põhimõtteliselt asutamislepingu artikli 81 lõike 1 alla. Komisjon pöörab erilist tähelepanu teabe koondamise astmele. Viimane peaks olema selline, et selle alusel ei oleks võimalik kindlaks teha konkreetseid andmeid ega saada otsest või kaudset teavet konkurentide konkurentsistrateegia kohta.

| 53. | Oluline on ka andmete iga ja ajavahemik, mida nad käsitlevad. Andmed võivad olla aegunud, hiljutised või käsitleda tulevikku. Aegunud teabe vahetust ei arvata üldiselt asutamislepingu artikli 81 lõike 1 alla kuuluvaks, kuna sel ei saa olla mingit tegelikku mõju ettevõtja käitumisele tulevikus. Komisjon on varem pidanud aegunuks teavet, mis on rohkem kui üks aasta vana (55) ning hiljutiseks teavet, mis on vähem kui üks aasta vana (56). Asjaolu, kas teave on aegunud või hiljutine, tuleks hinnata paindlikult, arvestades seda, mil määral andmed asjaomasel turul vananevad. Tulevikku käsitlevad andmed on seotud ettevõtja arusaamaga sellest, kuidas turg areneb või strateegiaga, mida ettevõtja kavatseb vastaval turul rakendada. Tulevikku käsitlevate andmete vahetamine võib eriti suure tõenäosusega probleemseks osutuda, eriti siis, kui andmed käsitlevad hindu või toodangut. Need andmed võivad avaldada äristrateegia, mida ettevõtja kavatseb turul rakendada. Niimoodi toimides võib teavet vahetavate poolte vahel konkurents märgatavalt väheneda ja seega on teabe vahetamine potentsiaalselt konkurentsi piirav. |
| --- | --- |

53.

Oluline on ka andmete iga ja ajavahemik, mida nad käsitlevad. Andmed võivad olla aegunud, hiljutised või käsitleda tulevikku. Aegunud teabe vahetust ei arvata üldiselt asutamislepingu artikli 81 lõike 1 alla kuuluvaks, kuna sel ei saa olla mingit tegelikku mõju ettevõtja käitumisele tulevikus. Komisjon on varem pidanud aegunuks teavet, mis on rohkem kui üks aasta vana (55) ning hiljutiseks teavet, mis on vähem kui üks aasta vana (56). Asjaolu, kas teave on aegunud või hiljutine, tuleks hinnata paindlikult, arvestades seda, mil määral andmed asjaomasel turul vananevad. Tulevikku käsitlevad andmed on seotud ettevõtja arusaamaga sellest, kuidas turg areneb või strateegiaga, mida ettevõtja kavatseb vastaval turul rakendada. Tulevikku käsitlevate andmete vahetamine võib eriti suure tõenäosusega probleemseks osutuda, eriti siis, kui andmed käsitlevad hindu või toodangut. Need andmed võivad avaldada äristrateegia, mida ettevõtja kavatseb turul rakendada. Niimoodi toimides võib teavet vahetavate poolte vahel konkurents märgatavalt väheneda ja seega on teabe vahetamine potentsiaalselt konkurentsi piirav.

| 54. | Samuti tuleks arvesse võtta teabe vahetamise sagedust. Mida sagedamini andmeid vahetatakse, seda kiiremini saavad konkurendid reageerida. See lihtsustab vastumeetmete võtmist ja selle tulemusel on ettevõtjatel vähem põhjust võtta turul konkureerivaid meetmeid. Niinimetatud varjatud konkurentsi tuleks piirata. |
| --- | --- |

54.

Samuti tuleks arvesse võtta teabe vahetamise sagedust. Mida sagedamini andmeid vahetatakse, seda kiiremini saavad konkurendid reageerida. See lihtsustab vastumeetmete võtmist ja selle tulemusel on ettevõtjatel vähem põhjust võtta turul konkureerivaid meetmeid. Niinimetatud varjatud konkurentsi tuleks piirata.

| 55. | Näiteks kui liinilaevanduses vahendatakse ka konkreetseid, kuid aegunud andmeid mahu ja jõudluse kohta, ei piira see tõenäoliselt konkurentsi. See, kas andmeid saab pidada aegunuks, tuleb kindlaks teha vastavalt mõjule, mida nende teatavaks tegemine võib avaldada asjaomasele turule. Tõenäoliselt aeguvad koondandmed varem kui konkreetsed andmed. On sama ebatõenäoline, et hiljutiste veomahu ja jõudluse andmete vahetamine piirab konkurentsi, juhul kui andmed on koondatud nõutavale tasemele, nii et üksikute lastisaatjate või lastivedajate tehinguid ei ole võimalik tuvastada ei otseselt ega kaudselt. |
| --- | --- |

55.

Näiteks kui liinilaevanduses vahendatakse ka konkreetseid, kuid aegunud andmeid mahu ja jõudluse kohta, ei piira see tõenäoliselt konkurentsi. See, kas andmeid saab pidada aegunuks, tuleb kindlaks teha vastavalt mõjule, mida nende teatavaks tegemine võib avaldada asjaomasele turule. Tõenäoliselt aeguvad koondandmed varem kui konkreetsed andmed. On sama ebatõenäoline, et hiljutiste veomahu ja jõudluse andmete vahetamine piirab konkurentsi, juhul kui andmed on koondatud nõutavale tasemele, nii et üksikute lastisaatjate või lastivedajate tehinguid ei ole võimalik tuvastada ei otseselt ega kaudselt.

| 56. | Kuid eriti kontsentreeritud turgude puhul tuleks olla ettevaatlik isegi jõudluse prognooside vahetamisel koondandmetena, kui prognoosid ei tugine avalikult kättesaadavatele andmetele. Liinilaevanduse turgudel on jõudlust käsitlevad andmed oluline parameeter konkurentsikäitumise koordineerimisel ja sellel on otsene mõju hindadele. Kokkuvõtlikud jõudluse prognoosid, mis näitavad, millistes kaubandusvaldkondades jõudlust rakendatakse, võivad olla konkurentsivastased sel määral, et üks või mitu vedajat võivad kehtestada ühise poliitika ja selle tulemuseks võib olla teenuste osutamine konkurentsihindadest kõrgemate hindadega. Lisaks on oht, et veomahu prognooside ja liinivedajate individuaalsete teadaannete kõrvutamisel suudetakse kindlaks teha konkreetsed andmed. See võimaldaks ettevõtjatel kindlaks teha konkurentide turupositsioone ja strateegiaid. |
| --- | --- |

56.

Kuid eriti kontsentreeritud turgude puhul tuleks olla ettevaatlik isegi jõudluse prognooside vahetamisel koondandmetena, kui prognoosid ei tugine avalikult kättesaadavatele andmetele. Liinilaevanduse turgudel on jõudlust käsitlevad andmed oluline parameeter konkurentsikäitumise koordineerimisel ja sellel on otsene mõju hindadele. Kokkuvõtlikud jõudluse prognoosid, mis näitavad, millistes kaubandusvaldkondades jõudlust rakendatakse, võivad olla konkurentsivastased sel määral, et üks või mitu vedajat võivad kehtestada ühise poliitika ja selle tulemuseks võib olla teenuste osutamine konkurentsihindadest kõrgemate hindadega. Lisaks on oht, et veomahu prognooside ja liinivedajate individuaalsete teadaannete kõrvutamisel suudetakse kindlaks teha konkreetsed andmed. See võimaldaks ettevõtjatel kindlaks teha konkurentide turupositsioone ja strateegiaid.

| 57. | Liinilaevanduses kajastab hinnaindeks merekonteineri veo keskmise hinna muutmist. Nõuetekohaselt koondatud andmetel põhinev hinnaindeks tõenäoliselt ei riku asutamislepingu artikli 81 lõiget 1, kui teave on koondatud sel määral, et sellest ei ole võimalik kindlaks teha algandmeid, mille alusel on otseselt või kaudselt võimalik välja selgitada konkurentide konkurentsistrateegia. Kui hinnaindeks vähendab lastivedajate ebakindlust konkurentide käitumise suhtes tulevikus, on tegemist asutamislepingu artikli 81 lõike 1 rikkumisega. Et hinnata hinnaindeksi tõenäolist mõju teatavale asjaomasele turule, tuleb arvestada andmete koondamise määra, seda, kas andmed on aegunud või hiljutised, ja indeksi avaldamise sagedust. Oluline on hinnata ka mis tahes teabevahetuse kava kõiki koostisosi korraga, et võtta arvesse võimalikku koosmõju, näiteks jõudluse ja mahuandmete ning hinnaindeksi andmete vahetamise koosmõju. |
| --- | --- |

57.

Liinilaevanduses kajastab hinnaindeks merekonteineri veo keskmise hinna muutmist. Nõuetekohaselt koondatud andmetel põhinev hinnaindeks tõenäoliselt ei riku asutamislepingu artikli 81 lõiget 1, kui teave on koondatud sel määral, et sellest ei ole võimalik kindlaks teha algandmeid, mille alusel on otseselt või kaudselt võimalik välja selgitada konkurentide konkurentsistrateegia. Kui hinnaindeks vähendab lastivedajate ebakindlust konkurentide käitumise suhtes tulevikus, on tegemist asutamislepingu artikli 81 lõike 1 rikkumisega. Et hinnata hinnaindeksi tõenäolist mõju teatavale asjaomasele turule, tuleb arvestada andmete koondamise määra, seda, kas andmed on aegunud või hiljutised, ja indeksi avaldamise sagedust. Oluline on hinnata ka mis tahes teabevahetuse kava kõiki koostisosi korraga, et võtta arvesse võimalikku koosmõju, näiteks jõudluse ja mahuandmete ning hinnaindeksi andmete vahetamise koosmõju.

| 58. | Lastivedajate vaheline konkurentsi piirav teabevahetus võib siiski suurendada tõhusust, näiteks võimaldada paremini plaanida investeeringuid ja kasutada tõhusamalt jõudlust. Niisugune konkurentsi soodustav kasu tuleb edasi anda tarbijaile ja seda tuleb võrrelda teabevahetuse konkurentsi piirava mõjuga asutamislepingu artikli 81 lõike 3 raamistikus. Eelnevat silmas pidades tuleb märkida, et vastavalt ühele asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 sätestatud tingimusele tuleks tarbijaile anda õiglane osa konkurentsi piirava kokkuleppega saadavast kasust. Asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeld ei kehti, kui on täidetud kõik neli asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 esitatud üksteist täiendavat tingimust. (57) |
| --- | --- |

58.

Lastivedajate vaheline konkurentsi piirav teabevahetus võib siiski suurendada tõhusust, näiteks võimaldada paremini plaanida investeeringuid ja kasutada tõhusamalt jõudlust. Niisugune konkurentsi soodustav kasu tuleb edasi anda tarbijaile ja seda tuleb võrrelda teabevahetuse konkurentsi piirava mõjuga asutamislepingu artikli 81 lõike 3 raamistikus. Eelnevat silmas pidades tuleb märkida, et vastavalt ühele asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 sätestatud tingimusele tuleks tarbijaile anda õiglane osa konkurentsi piirava kokkuleppega saadavast kasust. Asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeld ei kehti, kui on täidetud kõik neli asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 esitatud üksteist täiendavat tingimust. (57)

3.2.4.   Teabe kättesaadavus ja institutsiooniline struktuur

| 59. | Mida rohkem teavet klientidega jagatakse, seda väiksema tõenäosusega tekib sellega probleeme. Turu läbipaistvuse parandamine üksnes teenusepakkujate kasuks võib jätta kliendid ilma võimalusest saada kasu „varjatud konkurentsi” suurenemisest. Teabe vahetamine üksnes tarnijate vahel võib samuti takistada turulepääsu. |
| --- | --- |

59.

Mida rohkem teavet klientidega jagatakse, seda väiksema tõenäosusega tekib sellega probleeme. Turu läbipaistvuse parandamine üksnes teenusepakkujate kasuks võib jätta kliendid ilma võimalusest saada kasu „varjatud konkurentsi” suurenemisest. Teabe vahetamine üksnes tarnijate vahel võib samuti takistada turulepääsu.

| 60. | Näiteks liinilaevanduse puhul rikub asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 üksnes lastivedajatest koosnevate koosolekute kokkukutsumine, kus arutatakse hiljutisi ja üksikasjalikke andmeid ja välistatakse teabevahetuse poolte omavaheline konkureerimine. Sel juhul tuleb teabevahetuse osalistel tõendada, et asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 esitatud neli üksteist täiendavat tingimust on täidetud. Nimetatud olukorda tuleb eristada kutseühingusisestest õiguspärastest kõnelustest, mida peetakse avalikult kättesaadava turuteabe alusel või millel arutatakse näiteks tehnilisi standardeid ja keskkonnanormatiive. |
| --- | --- |

60.

Näiteks liinilaevanduse puhul rikub asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 üksnes lastivedajatest koosnevate koosolekute kokkukutsumine, kus arutatakse hiljutisi ja üksikasjalikke andmeid ja välistatakse teabevahetuse poolte omavaheline konkureerimine. Sel juhul tuleb teabevahetuse osalistel tõendada, et asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 esitatud neli üksteist täiendavat tingimust on täidetud. Nimetatud olukorda tuleb eristada kutseühingusisestest õiguspärastest kõnelustest, mida peetakse avalikult kättesaadava turuteabe alusel või millel arutatakse näiteks tehnilisi standardeid ja keskkonnanormatiive.

3.3.   Puulilepingud tramplaevanduses

| 61. | Horisontaalse koostöö kõige sagedamini esinev vorm tramplaevandussektoris on mereveopuul. Puuli jaoks ei ole olemas ühtset mudelit. Mõned tunnused on siiski omased kõikidele puulidele erinevates turusegmentides ja need on esitatud allpool. |
| --- | --- |

61.

Horisontaalse koostöö kõige sagedamini esinev vorm tramplaevandussektoris on mereveopuul. Puuli jaoks ei ole olemas ühtset mudelit. Mõned tunnused on siiski omased kõikidele puulidele erinevates turusegmentides ja need on esitatud allpool.

| 62. | Tavaline mereveopuul hõlmab teatavat arvu sarnaseid laevu (58), mis kuuluvad erinevatele omanikele, kuid mida hallatakse ühtselt. Puuli juhataja vastutab tavaliselt ärijuhtimise (nt ühine turundus (59), prahihindade läbirääkimised, tulude ja veokulude tsentraliseerimine (60)) ja kommertskäitamise eest (laevade liikumise planeerimine, laevade instrueerimine, sadamate agentide määramine, klientide teavitamine, prahiarvete väljastamine, punkrite tellimine, laevade tulu kogumine ja selle jaotamine eelnevalt kokkulepitud arvutussüsteemi alusel jne). Puuli juhataja tegutseb tavaliselt peamise täitevkomitee järelevalve all, kes esindab laevaomanikke. Laeva tehniline käitamine jääb iga laevaomaniku kohustuseks (ohutus, meeskond, remont, hooldus jne). Ehkki teenuseid turustatakse ühiselt, osutavad puuli liikmed teenuseid eraldi. |
| --- | --- |

62.

Tavaline mereveopuul hõlmab teatavat arvu sarnaseid laevu (58), mis kuuluvad erinevatele omanikele, kuid mida hallatakse ühtselt. Puuli juhataja vastutab tavaliselt ärijuhtimise (nt ühine turundus (59), prahihindade läbirääkimised, tulude ja veokulude tsentraliseerimine (60)) ja kommertskäitamise eest (laevade liikumise planeerimine, laevade instrueerimine, sadamate agentide määramine, klientide teavitamine, prahiarvete väljastamine, punkrite tellimine, laevade tulu kogumine ja selle jaotamine eelnevalt kokkulepitud arvutussüsteemi alusel jne). Puuli juhataja tegutseb tavaliselt peamise täitevkomitee järelevalve all, kes esindab laevaomanikke. Laeva tehniline käitamine jääb iga laevaomaniku kohustuseks (ohutus, meeskond, remont, hooldus jne). Ehkki teenuseid turustatakse ühiselt, osutavad puuli liikmed teenuseid eraldi.

| 63. | Käesoleva kirjelduse põhjal võib järeldada, et standardse mereveopuuli üks olulisimaid jooni on ühismüük, millele lisanduvad ka mõned ühistootmise tunnused. Seega on oluline anda suunised nii ühismüügilepingu kohase ühismüügi kui ka ühistootmise kohta vastavalt komisjoni suunistele EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes. (61) Siiski tuleb puuli erinevaid jooni arvesse võttes analüüsida igat puuli juhtumit eraldi, et teha kindlaks, kas see kuulub asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse. Juhul kui see on nii, tuleb hinnata, kas puul vastab asutamislepingu artikli 81 lõike 3 nelja üksteist täiendavale tingimusele. |
| --- | --- |

63.

Käesoleva kirjelduse põhjal võib järeldada, et standardse mereveopuuli üks olulisimaid jooni on ühismüük, millele lisanduvad ka mõned ühistootmise tunnused. Seega on oluline anda suunised nii ühismüügilepingu kohase ühismüügi kui ka ühistootmise kohta vastavalt komisjoni suunistele EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes. (61) Siiski tuleb puuli erinevaid jooni arvesse võttes analüüsida igat puuli juhtumit eraldi, et teha kindlaks, kas see kuulub asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse. Juhul kui see on nii, tuleb hinnata, kas puul vastab asutamislepingu artikli 81 lõike 3 nelja üksteist täiendavale tingimusele.

| 64. | Määrusest (EÜ) nr 1419/2006 tulenenud muudatused ei mõjuta otseselt puule, mis kuuluvad nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (62) kohaldamisalasse seetõttu, et nad on loodud ühisettevõttena, mis täidab püsivalt kõiki autonoomse majandusüksuse funktsioone (nn täisfunktsionaalsed ühisettevõtted, vt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 lõiget 4). Selle kohta leidub suuniseid muu hulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 alusel koostatud jurisdiktsiooni käsitlevas komisjoni konsolideeritud teatises, milles käsitletakse kontrolli kehtestamist ettevõtjate koondumiste üle. (63) Niivõrd kui puuli eesmärk või tegelik mõju seisneb emaettevõtjate konkurentsi mõjutava tegevuse kooskõlastamises, hinnatakse kooskõlastamist vastavalt asutamislepingu artikli 81 lõigetes 1 ja 3 esitatud kriteeriumidele, et selgitada välja, kas tegevus sobib kokku ühisturuga. (64) |
| --- | --- |

64.

Määrusest (EÜ) nr 1419/2006 tulenenud muudatused ei mõjuta otseselt puule, mis kuuluvad nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (62) kohaldamisalasse seetõttu, et nad on loodud ühisettevõttena, mis täidab püsivalt kõiki autonoomse majandusüksuse funktsioone (nn täisfunktsionaalsed ühisettevõtted, vt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 lõiget 4). Selle kohta leidub suuniseid muu hulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 alusel koostatud jurisdiktsiooni käsitlevas komisjoni konsolideeritud teatises, milles käsitletakse kontrolli kehtestamist ettevõtjate koondumiste üle. (63) Niivõrd kui puuli eesmärk või tegelik mõju seisneb emaettevõtjate konkurentsi mõjutava tegevuse kooskõlastamises, hinnatakse kooskõlastamist vastavalt asutamislepingu artikli 81 lõigetes 1 ja 3 esitatud kriteeriumidele, et selgitada välja, kas tegevus sobib kokku ühisturuga. (64)

3.3.1.   Puulid, mis ei kuulu asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse

| 65. | Puulilepingute suhtes ei kehti asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeld, kui puuli liikmed ei ole tegelikud ega potentsiaalsed konkurendid või on konkureerivad äriühingud, kellel ei ole võimalik üksi osutada lepingus sisalduvaid teenuseid. Näiteks võib tuua juhtumi, kui kaks või enam laevaomanikku moodustavad mereveopuuli, mille ainus eesmärk on esitada mereveolepingute pakkumisi, mida nad ei oleks võimelised edukalt tegema eraldi või mida nad ei suudaks üksinda täita. Praktikas ei pruugi puulid siiski siduda mereveolepingutega kõiki oma laevu, kuna puuli kõigi laevade sidumine ühte tüüpi lepinguga võib põhjustada muude tulu suurendamise võimaluste kaotamist, mis tavaliselt muudab mõttetuks puulide loomise üldise eesmärgi. |
| --- | --- |

65.

Puulilepingute suhtes ei kehti asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeld, kui puuli liikmed ei ole tegelikud ega potentsiaalsed konkurendid või on konkureerivad äriühingud, kellel ei ole võimalik üksi osutada lepingus sisalduvaid teenuseid. Näiteks võib tuua juhtumi, kui kaks või enam laevaomanikku moodustavad mereveopuuli, mille ainus eesmärk on esitada mereveolepingute pakkumisi, mida nad ei oleks võimelised edukalt tegema eraldi või mida nad ei suudaks üksinda täita. Praktikas ei pruugi puulid siiski siduda mereveolepingutega kõiki oma laevu, kuna puuli kõigi laevade sidumine ühte tüüpi lepinguga võib põhjustada muude tulu suurendamise võimaluste kaotamist, mis tavaliselt muudab mõttetuks puulide loomise üldise eesmärgi.

| 66. | Puulid, mille tegevus ei mõjuta konkurentsi olulisi parameetreid, kuna nende tähtsus on väike ja/või puulid, mis ei mõjuta oluliselt liikmesriikidevahelist kaubandust (65), ei kuulu asutamislepingu artikli 81 lõike 1 rakendusalasse. Selleks et nimetatud kriteeriumit saaks kasutada, ei tohi kõnealune puul sisaldada sätteid, mis käsitlevad ühtset hindade kindlaksmääramist ja ühist turundust. Viimase kriteeriumi puhul on tõenäoline, et puulid mõjutavad liikmesriikide vahelist kaubandust, pidades silmas nende osutatavate transporditeenuste laadi. (66) |
| --- | --- |

66.

Puulid, mille tegevus ei mõjuta konkurentsi olulisi parameetreid, kuna nende tähtsus on väike ja/või puulid, mis ei mõjuta oluliselt liikmesriikidevahelist kaubandust (65), ei kuulu asutamislepingu artikli 81 lõike 1 rakendusalasse. Selleks et nimetatud kriteeriumit saaks kasutada, ei tohi kõnealune puul sisaldada sätteid, mis käsitlevad ühtset hindade kindlaksmääramist ja ühist turundust. Viimase kriteeriumi puhul on tõenäoline, et puulid mõjutavad liikmesriikide vahelist kaubandust, pidades silmas nende osutatavate transporditeenuste laadi. (66)

3.3.2.   Puulid, mis üldjuhul kuuluvad asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse

| 67. | Juhul kui konkurentidevahelise puulilepingu eesmärk objekt on konkurentsi piiramine hinna kindlaksmääramise teel, toodangu piiramine või turgude ja klientide jagamine, kuulub see asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse. Konkurentidevahelised kokkulepped, mis käsitlevad hinna kindlaksmääramist (67), kuuluvad alati asutamislepingu artikli 81 lõike 1 alla sõltumata poolte turujõust (68). |
| --- | --- |

67.

Juhul kui konkurentidevahelise puulilepingu eesmärk objekt on konkurentsi piiramine hinna kindlaksmääramise teel, toodangu piiramine või turgude ja klientide jagamine, kuulub see asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse. Konkurentidevahelised kokkulepped, mis käsitlevad hinna kindlaksmääramist (67), kuuluvad alati asutamislepingu artikli 81 lõike 1 alla sõltumata poolte turujõust (68).

3.3.3.   Puulid, mis võivad kuuluda asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse

| 68. | Juhul kui puuli eesmärk ei ole konkurentsi piiramine, tuleb analüüsida selle tagajärgi vastaval turul. Leping kuulub asutamislepingu artikli 81 lõike 1 rakendusalasse, kui sel on oluline kõrvalmõju sellistele konkurentsi parameetritele turul nagu hinnad, kulud, teenuste mitmekesisus, teenuste kvaliteet ja innovatsioon. Lepingul võib olla selline mõju, kui see vähendab märkimisväärselt konkureerimist lepingu poolte vahel või nende ja kolmandate poolte vahel. (69) |
| --- | --- |

68.

Juhul kui puuli eesmärk ei ole konkurentsi piiramine, tuleb analüüsida selle tagajärgi vastaval turul. Leping kuulub asutamislepingu artikli 81 lõike 1 rakendusalasse, kui sel on oluline kõrvalmõju sellistele konkurentsi parameetritele turul nagu hinnad, kulud, teenuste mitmekesisus, teenuste kvaliteet ja innovatsioon. Lepingul võib olla selline mõju, kui see vähendab märkimisväärselt konkureerimist lepingu poolte vahel või nende ja kolmandate poolte vahel. (69)

| 69. | Puuli võime põhjustada märkimisväärselt negatiivset turumõju sõltub majanduslikust kontekstist, võttes arvesse ka lepingu olemust ja poolte kombineeritud turujõudu koos teiste asjakohase turu struktuursete teguritega. Samuti tuleb arvesse võtta, kas puulileping mõjutab poolte käitumist naaberturgudel, mis on tihedalt seotud nende turgudega, mida mõjutab koostöö. (70) See võib olla nii juhul, kus puuli asjaomane turg on spetsiaalsete autode veoks mõeldud laevadega autode vedamise turg (turg A) ja puuli liikmed tegutsevad ka ro-ro tüüpi laevade turul (turg B). |
| --- | --- |

69.

Puuli võime põhjustada märkimisväärselt negatiivset turumõju sõltub majanduslikust kontekstist, võttes arvesse ka lepingu olemust ja poolte kombineeritud turujõudu koos teiste asjakohase turu struktuursete teguritega. Samuti tuleb arvesse võtta, kas puulileping mõjutab poolte käitumist naaberturgudel, mis on tihedalt seotud nende turgudega, mida mõjutab koostöö. (70) See võib olla nii juhul, kus puuli asjaomane turg on spetsiaalsete autode veoks mõeldud laevadega autode vedamise turg (turg A) ja puuli liikmed tegutsevad ka ro-ro tüüpi laevade turul (turg B).

| 70. | Lepingute laadi puhul tuleks pöörata tähelepanu sellele, kas puulilepingus on sätteid, mis keelavad selle liikmetel tegutseda samal turul puuliväliselt ja seda, mil määral vahetatakse tundlikku äriteavet, mis näiteks võimaldab samal turul puuliväliselt tegutsevatel puuli liikmetel kohandada hindu vastavalt puuli äripoliitikale. Uurida tuleb puulidevahelisi seoseid — nii seoseid juhtkondade või liikmete vahel kui ka kulude ja tulude jagamist. |
| --- | --- |

70.

Lepingute laadi puhul tuleks pöörata tähelepanu sellele, kas puulilepingus on sätteid, mis keelavad selle liikmetel tegutseda samal turul puuliväliselt ja seda, mil määral vahetatakse tundlikku äriteavet, mis näiteks võimaldab samal turul puuliväliselt tegutsevatel puuli liikmetel kohandada hindu vastavalt puuli äripoliitikale. Uurida tuleb puulidevahelisi seoseid — nii seoseid juhtkondade või liikmete vahel kui ka kulude ja tulude jagamist.

| 71. | Asjaomase turu struktuursete tegurite seisukohalt võib väita, et kui puuli turuosa on väike, siis ta tõenäoliselt ei avalda konkurentsile piiravat mõju. Hinnates kõnealuse puuli mõju asjaomasel turul tuleks arvestada selliseid lisategureid nagu turu kontsentratsioon ning konkurentide arv ja positsioon, turuosade stabiilsus aja jooksul, mitmekordne liikmelisus puulides, turulepääsu takistused ja turulepääsu tõenäosus, turu läbipaistvus, veoteenuse kasutajate tasakaalustav ostujõud ja teenuste olemus (nt homogeensed teenused või diferentseeritud teenused). |
| --- | --- |

71.

Asjaomase turu struktuursete tegurite seisukohalt võib väita, et kui puuli turuosa on väike, siis ta tõenäoliselt ei avalda konkurentsile piiravat mõju. Hinnates kõnealuse puuli mõju asjaomasel turul tuleks arvestada selliseid lisategureid nagu turu kontsentratsioon ning konkurentide arv ja positsioon, turuosade stabiilsus aja jooksul, mitmekordne liikmelisus puulides, turulepääsu takistused ja turulepääsu tõenäosus, turu läbipaistvus, veoteenuse kasutajate tasakaalustav ostujõud ja teenuste olemus (nt homogeensed teenused või diferentseeritud teenused).

3.3.4.   Asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldatavus

| 72. | Kui puulid kuuluvad asutamislepingu artikli 81 lõike 1 rakendusalasse, tuleb hinnata, kas nad täidavad artikli 81 lõike 3 nelja üksteist täiendavat tingimust. Puuli kuuluvate ettevõtete ülesanne on näidata alljärgnevat:






  a) | puul parandab transporditeenuste osutamist või edendab tehnilist või majanduslikku arengut. Tuleb näidata, et puul põhjustab tõhususe kasvu. Tõhususe kasvu all ei mõisteta kulude säästmist, mis on konkurentsi lahutamatu osa, vaid nimetatud kasv peab tulenema majandustegevuste integreerimisest. Arvestada tuleks poolte osalemist investeeringute ja tehnoloogiaga; |
| --- | --- | --- |

72.

Kui puulid kuuluvad asutamislepingu artikli 81 lõike 1 rakendusalasse, tuleb hinnata, kas nad täidavad artikli 81 lõike 3 nelja üksteist täiendavat tingimust. Puuli kuuluvate ettevõtete ülesanne on näidata alljärgnevat:

a)

puul parandab transporditeenuste osutamist või edendab tehnilist või majanduslikku arengut. Tuleb näidata, et puul põhjustab tõhususe kasvu. Tõhususe kasvu all ei mõisteta kulude säästmist, mis on konkurentsi lahutamatu osa, vaid nimetatud kasv peab tulenema majandustegevuste integreerimisest. Arvestada tuleks poolte osalemist investeeringute ja tehnoloogiaga;

| b) | punktis a mainitud majanduslikust tõhususest peab olema kasu nii puuliliikmetele kui ka tarbijatele selles mõttes, et tarbijale korvataks vähemalt konkurentsipiirangutest tulenev kahju. Mida suurem konkurentsipiirang, seda suurem peab olema tõhusus ja kasu edasiandmine transpordikasutajatele. Näiteks peaks madalamat kulubaasi kajastama madalamad hinnad ja/või paindlikumad tingimused. Puulid võivad rahuldada tarbijate nõudluse eriteenuse järele; |
| --- | --- |

b)

punktis a mainitud majanduslikust tõhususest peab olema kasu nii puuliliikmetele kui ka tarbijatele selles mõttes, et tarbijale korvataks vähemalt konkurentsipiirangutest tulenev kahju. Mida suurem konkurentsipiirang, seda suurem peab olema tõhusus ja kasu edasiandmine transpordikasutajatele. Näiteks peaks madalamat kulubaasi kajastama madalamad hinnad ja/või paindlikumad tingimused. Puulid võivad rahuldada tarbijate nõudluse eriteenuse järele;

| c) | sarnast kasu ei ole võimalik saavutada vähem piiravate meetmetega; |
| --- | --- |

c)

sarnast kasu ei ole võimalik saavutada vähem piiravate meetmetega;

| d) | puulil ei tohi olla võimalik kõrvaldada konkurentsi kõnesolevate toodete olulise osa suhtes; |
| --- | --- |

d)

puulil ei tohi olla võimalik kõrvaldada konkurentsi kõnesolevate toodete olulise osa suhtes;

---

(1)  ELT L 269, 28.9.2006, lk 1.

(2)  Terminiga „leping” tähistatakse ettevõtjate ühenduste kokkuleppeid ja otsuseid ning tegevuse kooskõlastamist.

(3)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(4)  ELT L 123, 27.4.2004, lk 18.

(5)  EÜT L 378, 31.12.1986, lk 4.

(6)  EÜT C 3, 6.1.2001, lk 2.

(7)  ELT C 101, 27.4.2004, lk 97.

(8)  EÜT L 100, 20.4.2000, lk 24, muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 463/2004, ELT L 77, 13.3.2004, lk 23 ja määrusega (EÜ) nr 611/2005, ELT L 101, 21.4.2005, lk 10.

(9)  Määruse (EÜ) nr 611/2005 3. põhjendus.

(10)  Komisjon on määratlenud rea eriotstarbelise transpordi tunnuseid, mis eristavad seda liinilaevandusteenustest ja trampteenustest. Need hõlmavad teatava veosetüübiga seotud regulaarsete teenuste pakkumist. Teenust pakutakse tavaliselt mereveolepingute põhjal, kasutades eriotstarbelisi laevu, mis on tehniliselt kohandatud ja/või ehitatud spetsiaalse veose vedamiseks. Komisjoni otsus nr 94/980/EÜ (juhtum IV/34.446 — Atlandiülene kokkulepe), EÜT L 376, 31.12.1994, lk 1 (edaspidi „TAA otsus”), punktid 47–49.

(11)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3577/92, 7. detsember 1992 (teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž), EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7), artikkel 1.

(12)  Kohtuasi 42/84 Remia BV jt v komisjon, 1985, EKL 2545, punkt 22. Lisaks peab mõju riigisisesele kaubandusele olema märgatav, kohtuasi 319/82 Cimets et Bétons de l'Est v Kerpen & Kerpen, 1983, EKL 4173, punkt 9.

(13)  ELT C 101, 27.4.2004, lk 81.

(14)  Asjaolu, et teenust osutatakse kolmandate riikide sadamatesse või sadamatest, ei välista liikmesriikide vahelise kaubanduse mõjutamist. Kas niisugused teenused kuuluvad ühenduse jurisdiktsiooni, saab kindlaks teha vaid ühenduse tarbijatele ja teistele ettevõtjatele avaldatava mõju hoolika analüüsimisega. Vt suuniseid EÜ asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud kaubandusmõju mõiste kohta, ELT C 101, 27.4.2004, lk 81.

(15)  Komisjoni otsus nr 93/82/EMÜ (juhtumid IV/32.448, IV/32.450, IV/32.448 ja IV/32.450 CEWAL), EÜT L 34, 10.2.1993, lk 1, punkt 90, mida kinnitati Esimese Astme Kohtu otsusega liidetud kohtuasjades T-24/93, T-25/93 ja T-2828/93 Compagnie Maritime Belge jt v Euroopa Ühenduste Komisjon, EKL 1996, lk II-1201, punkt 205. Joonealuses märkuses 10 viidatud TAA otsuse punktid 288–296, mida kinnitati Esimese Astme Kohtu 28. veebruari 2002. aasta otsusega kohtuasjas T-395/94 Atlantic Container Line jt v komisjon (edaspidi „TAA kohtuotsus”), punktid 72–74, komisjoni otsus nr 1999/243/EÜ (juhtum IV/35.134 — Atlandiülene konverentsi kokkulepe) (edaspidi „TACA otsus”), EÜT L 95, 9.4.1999, lk 1, punktid 386–396, komisjoni otsus nr 2003/68/EÜ (juhtum COMP/37.396/D2 — Läbivaadatud TACA) (edaspidi „Läbivaadatud TACA otsus”), EÜT L 26, 31.1.2003, lk 53, punkt 73.

(16)  Kaubandusmõju rakendamist käsitlevaid juhiseid vt komisjoni joonealuses märkuses 13 nimetatud suunised.

(17)  EÜT C 372, 9.12.1997, lk 5.

(18)  Ettevõtteid mõjutavad kolm peamist konkurentsipiirangute allikat: nõudluse asendatavus, pakkumise asendatavus ja potentsiaalne konkurents. Majanduslikust aspektist on asjaomase turu määratlemisel konkreetsete teenuste pakkujate suhtes kõige vahetum ja tõhusam distsiplineeriv jõud nõudluse asendatavus. Pakkumise asendatavusest tulenevad konkurentsipiirangud ei ole üldjuhul samavõrd vahetud ning nende puhul tuleb igal juhul arvesse võtta täiendavaid tegureid. Potentsiaalset konkurentsi ei võeta turgude piiritlemisel arvesse, kuna tingimused, mille alusel potentsiaalne konkurents esitab tegeliku konkurentsipiirangu, sõltuvad turulepääsu tingimustega seonduvate konkreetsete tegurite ja asjaolude analüüsist.

(19)  Teatis turu mõiste kohta, viidatud joonealuses märkuses 13, punktid 7–10.

(20)  Teatis turu mõiste kohta, viidatud joonealuses märkuses 13, punktid 13 ja 20.

(21)  Komisjoni otsus 1999/485/EÜ (juhtum IV/34.250 — Euroopa ja Aasia kaubandusleping), EÜT L 193, 26.7.1999, lk 23; TAA otsus, viidatud joonealuses märkuses 10 ja TACA otsus, viidatud joonealuses märkuses 15, punktid 60–84. TACA otsuses määratletud turu mõiste kinnitati Esimese Astme Kohtu otsuses, milles käsitleti liidetud kohtuasju T-191/98, T-212/98 kuni 214/98, Atlantic Container Line AB ja teised v komisjon, 2003, EKL II-3275, (edaspidi „TACA kohtuotsus”), punktid 781–883.

(22)  Joonealuses märkuses 15 viidatud TACA otsuse punkt 62 ja TACA kohtuotsuse punktid 783–789, viidatud joonealuses märkuses 21.

(23)  See küsimus jäeti komisjoni 29. märtsi 2004. aasta otsuses lahtiseks (juhtum COMP/ M.3379 — P&O/Royal Nedloyd/P&O Nedloyd), ELT C 49, 28.2.2006, lk 4; komisjoni 29. juuli 2005. aasta otsuses (juhtum COMP/M.3829 — MAERSK/PONL), ELT C 207, 24.8.2005, lk 8 ja komisjoni 19. augusti 2005. aasta otsuses (juhtum COMP/M.3798 — NYK/Lauritzen Cool/Laucool JV), ELT C 224, 13.9.2005, lk 4.

(24)  TACA otsus, viidatud joonealuses märkuses 15, punkt 71.

(25)  AA otsus, viidatud joonealuses märkuses 15 ja TACA kohtuotsus, viidatud joonealuses märkuses 21, punkt 809.

(26)  TAA otsus, viidatud joonealuses märkuses 15, punkt 281 ja komisjoni otsus asjas MAERSK/PONL, viidatud joonealuses märkuses 23, punkt 13.

(27)  TACA otsus, viidatud joonealuses märkuses 15, punktid 62–75; TACA kohtuotsus, viidatud joonealuses märkuses 21, punkt 795 ja komisjoni otsus asjas MAERSK/PONL, viidatud joonealuses märkuses 23, punktid 13 ja 112–117.

(28)  Läbivaadatud TACA otsus, viidatud joonealuses märkuses 18, punkt 36.

(29)  TACA otsus, viidatud joonealuses märkuses 15, punktid 76–83 ja läbivaadatud TACA otsus, viidatud joonealuses märkuses 15, punkt 39.

(30)  Näiteks mereveolepingute puhul on transpordinõude olulised tegurid veos, veose maht, peale- ja mahalaadimissadam, seisupäevad ja laevale esitatavad tehnilised nõuded.

(31)  Näiteks ei saa taarata vedellasti vedada kuivlastilaevaga ega külmlasti vaguniga. Paljud naftatankerid saavad vedada toornaftat ja naftatooteid, kuid tanker ei saa naftatooteid vedada kohe pärast toornafta vedamist.

(32)  Kuivlastilaeva kohandamiseks söe veolt teravilja veole on vaja vaid ühepäevast puhastust, mida võib teha ballastreisi ajal.

(33)  Valdkonnas tegutsevatele osalistele tundub, et eri suurusega laevad moodustavad omaette turud. Majandusajakirjad ja Baltic Exchange avaldavad hinnaindeksi iga standardse laevasuuruse puhul. Nõustajate aruanded jagavad turu laevasuuruste põhjal.

(34)  TACA otsus, viidatud joonealuses märkuses 15, punkt 85; läbivaadatud TACA otsus, viidatud joonealuses märkuses 15, punktid 85 ja 86 ning TACA kohtuotsus, viidatud joonealuses märkuses 21, punkt 924, 925 ja 927.

(35)  Sõltuvalt asjaomase tramplaevandusturu iseärasustest võib turuosa arvestada ka lühema ajavahemiku kohta.

(36)  Laeva jõudlus annab teavet poolte suutlikkusest konkureerida merereiside pärast. Andmed veomahu ja väärtuse osa kohta võivad iseloomustada poolte üldist seisundit turul. Lepingu üle peetavate läbirääkimistega seonduvad andmed võivad näidata poolte võimalusi rakendada turujõudu lepingu üle peetavatel läbirääkimistel.

(37)  Komisjoni otsus nr 2000/627/EÜ (juhtum IV/34.018 — Far East Trade Tariff Charges and Surcharges Agreement (FETTSCA)), EÜT L 268, 20.10.2000, lk 1, punkt 153. Esimese Astme Kohtu otsus, kohtuasi T-229/94, Deutsche Bahn AG v Euroopa Ühenduste Komisjon, EKL 1997, II-01689, punkt 37.

(38)  EÜT L 100, 20.4.2000, lk 24. Määrusega (EÜ) nr 823/2000 reguleeritakse ainult ühenduse sadamast või sadamatest algavaid või sinna suunduvaid rahvusvahelisi liinitransporditeenuseid, eeskätt lasti konteinervedu (vt määruse artiklid 1 ja 2 ning artikli 3 lõike 2 punkt a).

(39)  Euroopa Kohtu otsus, kohtuasi C-7/95 P, John Deere v komisjon, 1998, EKL I-3111, punkt 90 ja Euroopa Kohtu otsus, kohtuasi C-194/99 P, Thyssen Stahl v komisjon, 2003, EKL I-10821, punkt 81.

(40)  Kohtuotsus John Deere v komisjon, kohtuasi C-7/95P, viidatud joonealuses märkuses 39, punkt 88.

(41)  Kohtuotsus, milles käsitleti liidetud kohtuasju 40–48, 50, 54–56, 111 ja 114/73, Suiker Unie v komisjon, EKL 1975, 1663, punktid 173–174.

(42)  Euroopa Kohtu 23. novembri 2006. aasta otsus, kohtuasi C-238/05, Asnef-Equifax v Asociación de Usuarios de Servicios Bancarios (Ausbanc), ELT C 331, 30.12.2006, lk 10, punkt 52 ja Euroopa Kohtu otsus, kohtuasi C-49/92 P, Komisjon v Anic Partecipazioni, 1999, EKL I-4125, punktid 116 ja 117.

(43)  Esimese Astme Kohtu otsus, kohtuasi T-35/92 John Deere Ltd v komisjon, 1994, EKL II-957, punkt 51, mida kinnitab apellatsioonikohtu otsus John Deere Ltd v komisjon, kohtuasi C-7/95 P, viidatud joonealuses märkuses 39, punkt 89. Hilisem kohtuotsus Asnef-Equifax v Ausbanc kohtuasjas, viidatud joonealuses märkuses 42.

(44)  Esimese Astme Kohtu otsus, kohtuasi T-141/94 Thyssen Stahl AG v komisjon, 1999, EKL II-347, punktid 402 ja 403.

(45)  Euroopa kohtu otsus, kohtuasjad C-89/85, C-104/85, C-114/85, C-116/85, C-117/85 ja C-125/85 — C-129/85, A. Ahlström Osakeyhtiö jt v komisjon, EKL 1993, I-01307, punktid 59–65.

(46)  Kohtuotsus John Deere v komisjon, kohtuasi C-7/95P, viidatud joonealuses märkuses 39, punktid 75–77.

(47)  Suunised artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta, viidatud joonealuses märkuses 7, punkt 16.

(48)  Suunised artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta, viidatud joonealuses märkuses 7.

(49)  Suunised artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta, viidatud joonealuses märkuses 7, punkt 25.

(50)  Turu kontsentreerituse taset saab hinnata mitmel erineval moel. Üks neist on Herfindahl-Hirschmanni indeks (HHI).

(51)  Kui äärmiselt konkurentsivõimelise turu puhul tugevdab ettevõtjatevaheline läbipaistvus tõenäoliselt konkurentsi, siis üksikasjaliku turuteabe vahetamine kõrgelt kontsentreeritud oligopoolse turu puhul võib võimaldada ettevõtjal teada saada oma konkurentide turupositsioone ja strateegiaid ja seega nõrgendada oluliselt nende omavahelist konkurentsi. Vt kohtuotsus John Deere v komisjon, kohtuasi C-7/95P, viidatud joonealuses märkuses 39, punkt 88.

(52)  Liinilaevanduse puhul on konkurentide vahel olemas tegevus- ja/või struktuursed seosed, näiteks konsortsiumide koosseisu lepingud, mis võimaldavad laevandusettevõtjatel jagada teavet, mille eesmärk on ühise teenuse osutamine. Lisateabevahetuse mõju hindamisel kõnealusel turul tuleb neid seoseid arvestada iga juhtumi puhul eraldi.

(53)  TACA kohtuotsus, viidatud joonealuses märkuses 21, punkt 1154.

(54)  Komisjoni 23. detsembri 1977. aasta otsus nr 78/252/EMÜ asutamislepingu artikli 85 kohase menetluse (juhtum IV/29.176 — Taimne pärgament) kohta, EÜT L 70, 13.3.1978, lk 54.

(55)  Komisjoni otsus 92/157/EMÜ (juhtum IV/31.370 — UK Agricultural Tractor Registration Exchange), EÜT L 68, 13.3.1992, lk 19, punkt 50.

(56)  Komisjoni otsus 98/4/ECSC (juhtum IV/36.069 — Wirtschaftsvereiningung Stahl), EÜT L 1, 3.1.1998, lk 10, punkt 17.

(57)  Suunised artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta, viidatud joonealuses märkuses 7.

(58)  Puuli kuuluvad laevad on enamasti sarnast tüüpi. Tänu sellele suudavad puulid endale saada suuri mereveolepinguid, neid kombineerida ja vähendada hoolika laevastiku planeerimisega ballastreise.

(59)  Näiteks turustatakse puuli laevu ühe kaubaüksusena, mis pakub transpordilahendusi olenemata sellest, milline laev tegelikult reisi ette võtab.

(60)  Näiteks kogub puuli sissetulekuid keskne haldusüksus ja tulu jagatakse poolte vahel vastavalt keerulisele jaotussüsteemile.

(61)  Vastavalt suuniste jagudes 5 ja 3, viidatud joonealuses märkuses 5.

(62)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

(63)  Seni avaldamata.

(64)  Määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 2 lõige 4.

(65)  Komisjoni teatis vähetähtsate kokkulepete kohta, mis ei piira märgatavalt konkurentsi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaselt (EÜT C 368, 22.12.2001, lk 13) ja suuniseid kaubandusmõju mõiste kohta, viidatud joonealuses märkuses 13.

(66)  Vt joonealust märkust 13.

(67)  Sellesse kategooriasse ei kuulu sõltumatute reederite vaheline hinna kindlaksmääramine veolepingu sõlmimise käigus.

(68)  Suunised horisontaalkoostöö kokkulepete kohta, viidatud joonealuses märkuses 6, punktid 144 ja 148.

(69)  Suunised artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta, viidatud joonealuses märkuses 7, punkt 16.

(70)  Horisontaalsete koostöölepingute suunised, viidatud joonealuses märkuses 6, punkt 142.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 14.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/16

---

RIIGIABI — PORTUGAL

Riigiabi C 30/07 (ex N 555/06) — Kalakonservitööstus — Toetus äriühingule SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. — Assooride autonoomne piirkond

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 215/04)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 18. juulil 2007. aasta kirjas teavitas komisjon Portugali Vabariiki oma otsusest algatada Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses eespool nimetatud abiga.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Fisheries |
| DG FISH/D/3 „Legal Issues” |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 295 19 42 |

European Commission

Directorate General for Fisheries

DG FISH/D/3 „Legal Issues”

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 295 19 42

Kõnealused märkused edastatakse Portugali Vabariigile. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTTE TEKST

Portugali Alaline Esindus Euroopa Liidu juures teavitas 18. augusti 2006. aasta kirjaga komisjoni Assooride autonoomse piirkonna valitsuse otsuse eelnõust, milles on sätestatud kalakonserve tootvale kõnealuses piirkonnas asutatud äriühingule SANTA CATARINA -INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. riigiabi andmine 526 760 EUR ulatuses eesmärgiga vormistada 65 ajutist töölepingut ümber tähtajatuteks töölepinguteks. Portugali ametiasutuste kinnitusel kohaldatakse kavandatava abi suhtes järgmisi nõudmisi:

| — | abi antakse juhul, kui Euroopa Komisjon on selle heaks kiitnud; |
| --- | --- |

—

abi antakse juhul, kui Euroopa Komisjon on selle heaks kiitnud;

| — | abisaajal tuleb maksmise ajaks esitada 65 ajutise töölepingu tähtajatuteks töölepinguteks ümbervormistamist tõendav dokument ning panga garantii neljaks aastaks, et tagada ettevõtte tööhõivetaseme säilitamine kõnealuse ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

—

abisaajal tuleb maksmise ajaks esitada 65 ajutise töölepingu tähtajatuteks töölepinguteks ümbervormistamist tõendav dokument ning panga garantii neljaks aastaks, et tagada ettevõtte tööhõivetaseme säilitamine kõnealuse ajavahemiku jooksul;

| — | otsuse eelnõuga nõutakse abisaajalt seega töökohtade arvu säilitamist vähemalt neljaks aastaks alates töölepingute ümbervormistamise kuupäevast; |
| --- | --- |

—

otsuse eelnõuga nõutakse abisaajalt seega töökohtade arvu säilitamist vähemalt neljaks aastaks alates töölepingute ümbervormistamise kuupäevast;

| — | toetust ei saa kasutada koos ühegi teise töökohtade loomiseks antava abiga. |
| --- | --- |

—

toetust ei saa kasutada koos ühegi teise töökohtade loomiseks antava abiga.

Assooride autonoomse piirkonna valitsuse otsusega kehtestatud kohustuste, eelkõige kohustuse säilitada töökohtade arv vähemalt neljaks aastaks, eiramine toob kaasa eraldatud abi viivitamatu tagasimaksmise koos sellele kohaldatavate intressidega, seda olenemata võimalusest võtta ettevõtte vastu kriminaal- või tsiviilõiguslikke meetmeid.

HINDAMINE

Komisjoni talituste antud esialgne hinnang kavandatavale abile näitas, et see võib oluliselt mõjutada konkurentsi, kuna annab kõnealusele ettevõttele eelise teiste ees, kes ei ole sellist abi saanud. Lisaks ei ole Portugali ametiasutused esitanud tõendeid, et kõnealune abi mõjutab positiivselt tööhõivet, ehkki seda antakse ainult ühele ettevõttele. Sellistele järeldustele viinud peamised põhjused on järgmised:

| a) | komisjon leiab, et hoolimata selgelt väljendatud nõudmisest ei ole Portugali ametiasutused esitanud vajalikku teavet, et määrata kindlaks, kas kõnealune abi avaldab positiivset mõju Assooride tööturule või on see ainult vahend, mis aitab hüvitise saajal vähendada oma tavapäraseid tegevuskulusid; |
| --- | --- |

a)

komisjon leiab, et hoolimata selgelt väljendatud nõudmisest ei ole Portugali ametiasutused esitanud vajalikku teavet, et määrata kindlaks, kas kõnealune abi avaldab positiivset mõju Assooride tööturule või on see ainult vahend, mis aitab hüvitise saajal vähendada oma tavapäraseid tegevuskulusid;

| b) | komisjon leiab, et kõnealuse abikavaga ettenähtud abi osatähtsus ületab tunduvalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2204/2002 raames uute töökohtade loomiseks antava abi lubatud ülemmäärasid. |
| --- | --- |

b)

komisjon leiab, et kõnealuse abikavaga ettenähtud abi osatähtsus ületab tunduvalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2204/2002 raames uute töökohtade loomiseks antava abi lubatud ülemmäärasid.

KIRJA TEKST

„A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por ofício de 18 de Agosto de 2006, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de uma proposta de resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, que prevê a atribuição de um auxílio estatal à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA.

Por ofícios de 12 de Setembro de 2006, 21 de Dezembro de 2006 e 22 de Março de 2007, os serviços da Comissão enviaram três pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por ofícios da Representação Permanente junto da União Europeia de 6 e 14 de Novembro de 2006, 19 de Janeiro de 2007 e 30 de Abril de 2007.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

A informação que se segue foi comunicada por meio do formulário normalizado de notificação de auxílios estatais estabelecido pelo Regulamento (CE) n.o 794/2004 da Comissão (2) e das subsequentes respostas enviadas pelas autoridades portuguesas a pedido da Comissão.

A resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores prevê a atribuição à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, uma indústria conserveira com sede na região, de uma subvenção no montante de 526 760 EUR com vista à conversão de contratos de trabalho com termo em contratos de trabalho sem termo (ponto 5 do formulário de notificação).

O auxílio proposto prevê uma subvenção directa destinada a apoiar a conversão de 65 contratos de trabalho com termo em contratos sem termo. A subvenção não seria cumulável com outros auxílios à criação de emprego.

O montante da subvenção foi apurado pelas autoridades portuguesas de acordo com a seguinte fórmula: 65 postos de trabalho × 20 meses × 405,20 EUR (salário mínimo oficial vigente na Região Autónoma dos Açores em 2006).

A intensidade do auxílio é expressa sob forma de uma percentagem do salário e dos encargos sociais dos empregos em causa, a saber, 57,72 % do custo médio por trabalhador, durante dois anos (ponto 6 do formulário de notificação). Esta percentagem foi calculada de acordo com a seguinte fórmula:

a/ (b × 14 meses × 2 anos),

em que a é o montante do auxílio por trabalhador (8 104 EUR) e b é o custo mensal médio por trabalhador (405,20 EUR, correspondentes ao salário mensal mínimo oficial na Região Autónoma dos Açores, mais o montante de 96,24 EUR devido à Segurança Social) (ponto 6 do formulário de notificação).

O cálculo dos custos salariais subjacentes ao emprego criado é efectuado com base em 14 meses, que incluem doze meses de remuneração base por ano, acrescidos dos subsídios de férias e de Natal. Consequentemente, as autoridades portuguesas tomam em consideração, para o cálculo dos custos salariais, 28 remunerações mensais durante um período de dois anos (14 040,32 EUR), enquanto o período de referência que utilizam para o cálculo do montante do auxílio é de apenas 20 meses por trabalhador (com garantia bancária por quatro anos, durante os quais o beneficiário está obrigado a manter o número de postos de trabalho).

As autoridades portuguesas indicaram que, para o cálculo do montante da subvenção, escolheram deliberadamente um período inferior (20 meses) ao período de 28 meses utilizado para o cálculo da intensidade da subvenção. Efectivamente, as referidas autoridades consideram que deste modo asseguram o objectivo de incentivar a conversão dos contratos, com a obrigação de manutenção do nível de emprego por um período de quatro anos.

2.2.   Procedimento e requisitos

O auxílio proposto será concedido ao beneficiário sob forma de um pagamento único (ponto 2 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). Segundo as autoridades portuguesas, aplicar-se-ão ao auxílio proposto os seguintes requisitos:

| — | O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia. |
| --- | --- |

—

O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia.

| — | O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

O incumprimento das obrigações estabelecidas pela Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, particularmente a obrigação de manter o número de postos de trabalho pelo prazo mínimo de quatro anos, implicaria o reembolso imediato do auxílio concedido, acrescido dos juros legais, sem prejuízo do procedimento civil ou criminal a que haja lugar contra a empresa (ponto 4 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

2.3.   Descrição da indústria de conservas de peixe nos Açores. Justificação do auxílio pelas autoridades portuguesas

De acordo com a informação apresentada pelas autoridades portuguesas, a indústria de conservas de peixe (essencialmente atum) representa quase 90 % do emprego no sector da transformação dos produtos da pesca na Região Autónoma dos Açores. A produção desta indústria é quase inteiramente exportada para o território continental europeu. As autoridades portuguesas destacam a importância da indústria para a frota regional de pesca de atum, sobretudo no que se refere à espécie albacora, que não é vendida fresca.

Na indústria açoriana de conservas de atum, há quatro empresas, as quais, no seu conjunto, mantêm em actividade seis unidades fabris, em cinco ilhas diferentes. O número total de postos de trabalho existentes na indústria de conservas de atum nos Açores é de 841, dos quais 111 correspondiam à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, em 2005. De acordo com as autoridades portuguesas, devido ao seu tamanho e características, esta empresa constitui um empregador de dimensão considerável na ilha onde se encontra situada a respectiva unidade fabril (São Jorge). No entanto, a empresa cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004 da Comissão (3).

As autoridades portuguesas acrescentaram que, tendo em conta a sua particular ultraperifericidade, esta parte da Região Autónoma dos Açores está sujeita a grande vulnerabilidade socio-económica. As mesmas autoridades consideram que uma subvenção desta natureza seria um mecanismo relevante de apoio à estabilidade dos vínculos laborais, que, por conseguinte, contribuiria para impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas consideram que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida, que não seria alterada pela subvenção projectada.

3.   APRECIAÇÃO

As autoridades portuguesas notificaram a medida de auxílio à Comissão antes de a porem em execução, deste modo cumprindo a obrigação decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

3.1.   Existência de auxílio na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

Mediante o auxílio proposto, o Governo da Região Autónoma dos Açores pretende subsidiar uma empresa específica do sector das pescas. Por conseguinte, a medida confere a esta empresa uma vantagem proveniente de recursos estatais e é de natureza selectiva. O beneficiário está, além disso, em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas, quer em Portugal quer noutros Estados-Membros, devendo notar-se que as conservas de atum são transaccionadas a nível internacional. Portanto, à luz do disposto no n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, este auxílio é susceptível de falsear a concorrência e de afectar as trocas comerciais entre os Estados-Membros.

O auxílio previsto pelas autoridades portuguesas constitui, pois, um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE.

3.2.   Compatibilidade da medida

3.2. a)   Base jurídica da apreciação

Os auxílios estatais podem ser declarados compatíveis com o mercado comum se corresponderem a uma das excepções previstas no Tratado CE.

Em princípio, o auxílio ao emprego é avaliado pela Comissão, nomeadamente, à luz dos critérios estabelecidos no supramencionado Regulamento (CE) n.o 2204/2002 da Comissão, de 12 de Dezembro de 2002, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios estatais ao emprego. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 1.o, este regulamento “é aplicável aos auxílios concedidos em todos os sectores, incluindo as actividades relativas à produção, tratamento e comercialização dos produtos enumerados no anexo I do Tratado”. O anexo I do Tratado inclui igualmente os produtos da pesca.

Por outro lado, as directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (4) não incluem normas específicas para auxílios estatais ao emprego no sector das pescas. Um auxílio ao emprego no sector das pescas tem, portanto, de ser avaliado segundo as condições estabelecidas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002.

O Regulamento (CE) n.o 2204/2002 refere especificamente que os auxílios para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada (n.o 6 do artigo 9.o) e os casos de auxílios individuais ao emprego concedidos independentemente de qualquer regime (n.o 9 do artigo 9.o) continuarão sujeitos à obrigação de notificação prevista no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado.

O auxílio proposto pelas autoridades portuguesas foi notificado à Comissão, dado constituir um auxílio à conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada, concedido a uma determinada empresa.

3.2. b)   Compatibilidade do auxílio

Conforme indica o considerando 7 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, os auxílios ao emprego concedidos a uma dada empresa podem ter um impacto significativo na concorrência no mercado relevante, uma vez que favorecem essa empresa em relação às que não beneficiaram de tais auxílios. Acresce que o auxílio é susceptível de produzir no emprego um efeito meramente limitado, pois é concedido individualmente a uma empresa. Por conseguinte, o n.o 9 do artigo 9.o estipula claramente que os auxílios individuais ao emprego só podem ser autorizados se forem compatíveis com quaisquer regras específicas aplicáveis ao sector em que o beneficiário opera e apenas se puder ser demonstrado que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante.

Por outro lado, como os custos do emprego fazem necessariamente parte dos custos normais de funcionamento de qualquer empresa, o considerando 16 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 incide na importância de verificar os efeitos positivos que o auxílio é susceptível de ter no emprego numa base global, a fim de impedir que ele apenas permita ao beneficiário reduzir custos que teria de qualquer modo de suportar. Por sua vez, o considerando 20 refere-se à necessidade de a Comissão determinar se os auxílios concedidos para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada têm efeitos positivos no emprego.

A justificação fornecida pelas autoridades portuguesas para o auxílio proposto é a de que a empresa beneficiária — SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA — é um dos principais empregadores da ilha de São Jorge, onde a unidade fabril está situada. Além disso, a situação desta ilha é particularmente periférica, o que a torna muito vulnerável socio-economicamente e são necessárias subvenções para garantir a estabilidade dos contratos de trabalho e, assim, impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas acrescentam que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida que não seria alterada pela subvenção projectada.

A Comissão considera, porém, que fundamentar o auxílio na dimensão da empresa e na sua posição no mercado do emprego da ilha não justifica suficientemente a conformidade do mesmo com o disposto no Regulamento (CE) n.o 2204/2002. Note-se que o n.o 9 do artigo 9.o do mesmo regulamento sublinha a necessidade de se demonstrar que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante. Apesar do pedido da Comissão de explicações mais circunstanciadas neste aspecto, a informação transmitida pelas autoridades portuguesas não permitiu porém apoiar os seus argumentos de que o auxílio produzirá efeitos positivos no mercado do emprego açoriano e de que não é apenas um mecanismo para ajudar o beneficiário a diminuir os seus custos normais de funcionamento.

Consequentemente, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que os efeitos do auxílio ao emprego produzam efeitos positivos no mercado do emprego a nível regional.

Intensidade de auxílio

Para determinar se um auxílio é ou não compatível com o mercado comum à luz do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, é também necessário ter em conta a intensidade do auxílio e, por conseguinte, o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção. Tendo em conta a intensidade do auxílio e o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção, a Comissão chegou às seguintes conclusões:

Segundo a informação notificada pelas autoridades portuguesas, a intensidade do auxílio corresponde a 57,72 % do custo médio por trabalhador (salário e encargos sociais dos postos de trabalho em causa) durante um período de dois anos (ver acima a fórmula de cálculo desta percentagem). A Comissão tem igualmente sérias dúvidas de que a fórmula aplicada reflicta em grau suficiente os critérios a seguir referidos.

Embora o Regulamento (CE) n.o 2204/2002 não contenha disposições específicas quanto à intensidade do auxílio concedido para conversão de contratos de trabalho a termo em contratos de duração indeterminada, os limites máximos de intensidade de auxílio devem, segundo o considerando 15, ser fixados a um nível consentâneo com o equilíbrio adequado entre a redução ao mínimo das distorções da concorrência e o objectivo de promoção do emprego.

Por sua vez, o considerando 20 explica que as medidas estatais não devem permitir que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

O limite máximo para os auxílios ao investimento inicial é determinado nas “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional para o período 2007-2013” (5) (pontos 42 e seguintes), que contemplam igualmente a concessão de auxílios à criação de emprego. No entanto, em conformidade com o ponto 8 destas orientações, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. Acresce que, no âmbito das mesmas orientações, os auxílios à criação de emprego só podem ser concedidos se os postos de trabalho estiverem ligados à realização de um investimento inicial, o que não é o caso vertente.

Por conseguinte, a Comissão considera que só pode ser estabelecida uma analogia com os limites máximos permitidos pelo Regulamento (CE) n.o 2204/2002 para os auxílios à criação de emprego.

Em particular, o n.o 2 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 especifica que “quando o emprego é criado em regiões ou em sectores não elegíveis para auxílios com finalidade regional nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o no momento da concessão do auxílio, a intensidade bruta do auxílio não deve exceder:

| a) | 15 % no caso de pequenas empresas; |
| --- | --- |

a)

15 % no caso de pequenas empresas;

| b) | 7,5 % no caso de médias empresas.” |
| --- | --- |

b)

7,5 % no caso de médias empresas.”

Nos termos do n.o 4 do artigo 4.o, estes limites máximos serão aplicáveis à intensidade do auxílio calculado em percentagem dos custos salariais subjacentes ao emprego criado durante um período de dois anos.

Segundo as informações fornecidas pelas autoridades portuguesas, a empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004, dado que emprega menos de 250 trabalhadores e o seu volume de negócios anual não excede 50 milhões de EUR.

A intensidade de auxílio prevista no regime de auxílio proposto afigura-se claramente superior aos limites máximos permitidos para o auxílio à criação de emprego no âmbito do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, quando tais limites se aplicam, por analogia, ao auxílio à conversão de contratos de trabalho temporários em contratos de duração indeterminada (57,72 % contra 15 %).

Por outro lado, não é pertinente neste caso aplicar o n.o 3 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, que permite aumentar o supramencionado limite máximo de auxílio no que se refere à criação de emprego “em regiões e em sectores elegíveis para auxílios com finalidade regional” nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o, porquanto, de acordo com o ponto 2 das “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional”, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. O n.o 3 do artigo 4.o permite igualmente aplicar limites mais elevados “quando o emprego é criado na produção, transformação e comercialização de produtos enumerados no anexo I do Tratado em regiões qualificadas como regiões menos favorecidas nos termos do Regulamento (CE) n.o 1257/1999 do Conselho
   (6)”. Todavia, este regulamento aplica-se apenas à agricultura e não ao sector das pescas. Assinale-se igualmente que no sector das pescas não existem regiões desfavorecidas semelhantes.

Por último, é de notar que, como previsto no considerando 20 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, no caso dos auxílios concedidos a empregadores para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada, a Comissão deve garantir que tais medidas não permitam que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

Perante o exposto, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que o auxílio ao emprego a conceder à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., satisfaça as condições estipuladas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002 e possa ser considerado compatível com o mercado comum.

4.   PROPOSTA

A Comissão assinala que, na presente etapa da análise preliminar, prevista no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, existem sérias dúvidas quanto à compatibilidade do auxílio proposto com o mercado comum.

À luz das condições supra, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, a Comissão convida a República Portuguesa a apresentar as suas observações e a prestar todas as informações que possam ajudar a avaliar o auxílio proposto, no prazo de um mês a contar da data de recepção do presente ofício. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia do presente ofício aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, nos termos do qual, no caso de uma decisão negativa, qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação do presente ofício e de um resumo do mesmo no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia do presente ofício. Todas as partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.”

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  JO L 140 de 30.4.2004, p. 1.

2

(3)  JO L 63 de 28.2.2004, p. 22.

3

(4)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

4

(5)  JO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

5

(6)  JO L 160 de 26.6.1999, p. 80.

6

---