# Europeiska unionens C 141/29 a

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 141 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången29 april 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 141

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången29 april 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 138:e plenarsession, 11.2.2020–12.2.2020 |
| 2020/C 141/01 | Resolution från Europeiska regionkommittén – Den årliga strategin för hållbar tillväxt 2020 | 1 |
| 2020/C 141/02 | Resolution från Europeiska regionkommittén om konferensen om Europas framtid | 5 |
| 2020/C 141/03 | Resolution från Europeiska regionkommittén om Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2020 | 8 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 138:e plenarsession, 11.2.2020–12.2.2020 |
| 2020/C 141/04 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan | 15 |
| 2020/C 141/05 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Utvidgningspaketet 2019 | 20 |
| 2020/C 141/06 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Regionernas och städernas bidrag till Afrikas utveckling | 25 |
| 2020/C 141/07 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Mot hållbara grannskap och små samhällen – miljöpolitik under den kommunala nivån | 29 |
| 2020/C 141/08 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Kompetensflykt i EU: ta itu med utmaningen på alla nivåer | 34 |
| 2020/C 141/09 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Kultur i en union som strävar efter mer: regionernas och städernas roll | 39 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

ReK:s 138:e plenarsession, 11.2.2020–12.2.2020

2020/C 141/01

Resolution från Europeiska regionkommittén – Den årliga strategin för hållbar tillväxt 2020

1

2020/C 141/02

Resolution från Europeiska regionkommittén om konferensen om Europas framtid

5

2020/C 141/03

Resolution från Europeiska regionkommittén om Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2020

8

YTTRANDEN

Regionkommittén

ReK:s 138:e plenarsession, 11.2.2020–12.2.2020

2020/C 141/04

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan

15

2020/C 141/05

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Utvidgningspaketet 2019

20

2020/C 141/06

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Regionernas och städernas bidrag till Afrikas utveckling

25

2020/C 141/07

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Mot hållbara grannskap och små samhällen – miljöpolitik under den kommunala nivån

29

2020/C 141/08

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Kompetensflykt i EU: ta itu med utmaningen på alla nivåer

34

2020/C 141/09

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Kultur i en union som strävar efter mer: regionernas och städernas roll

39

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

ReK:s 138:e plenarsession, 11.2.2020–12.2.2020

| 29.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/1

---

Resolution från Europeiska regionkommittén – Den årliga strategin för hållbar tillväxt 2020

(2020/C 141/01)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN (ReK) HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om den årliga strategin för hållbar tillväxt 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om den årliga strategin för hållbar tillväxt 2020 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2019 om den europeiska planeringsterminen 2019 och inför den årliga tillväxtöversikten 2020 (2). |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2019 om den europeiska planeringsterminen 2019 och inför den årliga tillväxtöversikten 2020 (2).

Målen för hållbar utveckling integrerade i den europeiska planeringsterminen

| 1. | ReK välkomnar den årliga strategin för hållbar tillväxt 2020 som utgångspunkt för att integrera målen för hållbar utveckling i den europeiska planeringsterminen. Detta kommer att ge planeringsterminen den större långsiktighet som krävs och ett bredare fokus, bortom rent ekonomiska frågor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén anser att det krävs en djupgående förändring av den styrning och det tankesätt som hänger samman med den europeiska planeringsterminen som helhet och en fokusering på egenansvaret för den europeiska planeringsterminen på fältet, om den årliga strategin för hållbar tillväxt ska kunna användas som ett politiskt samordningsverktyg för att genomföra den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vi betonar att man för att uppnå målen för hållbar utveckling på ett heltäckande sätt måste ta itu med alla aspekter av hållbar utveckling (konkurrenskraft, delaktighet, miljö, god samhällsstyrning), som går utöver den gröna given. Arbetet för att uppnå målen för hållbar utveckling kräver politisk samstämmighet vid hantering av avvägningar och fördelningsutmaningar. Detta omfattar även att stärka de kulturella och sociala dimensionerna av kunskapsskapande, kunskapsdelning och innovation. Den europeiska planeringsterminen bör göra det möjligt för alla förvaltningsnivåer och relevanta aktörer att, i samarbete, identifiera och ta itu med dessa avvägningar, undvika silotänkande och säkerställa samstämmighet, samtidigt som målen för hållbar utveckling integreras i alla politikområden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ReK välkomnar tillkännagivandet av att landsrapporterna och de nationella reformprogrammen kommer att innehålla särskilda avsnitt för övervakning av målen för hållbar utveckling och bedömning av närliggande politik, och att de landsspecifika rekommendationerna kommer att behandla ländernas specifika bidrag till målen för hållbar utveckling. Vi konstaterar att man när man integrerar målen för hållbar utveckling i den europeiska planeringsterminen måste beakta att förutsättningarna ser olika ut på olika platser och att det krävs en lämplig statistisk grund för att övervaka målen för hållbar utveckling på regional nivå. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén efterlyser en tydlig tidsram och tydliga, tidsbundna och mätbara mål för att uppnå målen för hållbar utveckling, när det gäller de åtgärder som föreskrivs i både den gröna given och den årliga strategin för hållbar tillväxt. Vi betonar att sådana mål och tidsramar bör fastställas med hjälp av en blandad uppifrån och ned- och nedifrån och upp-process där alla förvaltningsnivåer och relevanta aktörer bör arbeta i partnerskap. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK ställer sig bakom den övergripande inriktningen på rekommendationerna till euroområdets medlemsstater, men konstaterar att de endast ger ett blygsamt stöd till miljöanpassnings- och delaktighetsambitionerna i målen för hållbar utveckling och den gröna given, och att tillräcklig tonvikt inte läggs vid de politiska utmaningar som uppstår till följd av de faktiska skillnaderna i utgångsläge runt om i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén noterar att avsikten med investeringsplanen för ett hållbart Europa är att uppbåda 1 biljon euro i hållbara investeringar under det kommande decenniet. Vi beklagar dock att planen till stor del består av en samling befintliga eller redan planerade åtgärder, initiativ och finansieringsverktyg som nu förts samman under en gemensam rubrik. Vi hyser därför farhågor om att planen kanske inte kan uppbåda de medel och den samordning som krävs för att säkerställa ett faktiskt genomförande av målen för hållbar utveckling i Europa senast 2030. ReK efterlyser i detta sammanhang en ytterligare bedömning av de faktiska kostnaderna i samband med omställningen i riktning mot hållbar utveckling och en mer detaljerad plan för finansieringen av dem. Särskild vikt bör läggas vid att uppmuntra samarbetsinriktade offentlig-privata innovationsinitiativ som drivs av städer och regioner. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vi betonar behovet av att se över stabilitets- och tillväxtpakten för att möjliggöra en differentierad redovisning av de finansiella medel som krävs för att finansiera offentliga investeringar på alla förvaltningsnivåer i syfte att genomföra den gröna given. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK instämmer i att strukturreformer i medlemsstaterna på de strategiska politikområden som är relevanta för genomförandet av målen i fördraget och EU:s politik är avgörande för EU:s konvergens och konkurrenskraft, inbegripet fördjupningen av den inre marknaden. Den europeiska planeringsterminen är en användbar ram för att främja dessa reformer, förutsatt att omfattningen av de strukturreformer som berättigar till EU-stöd fastställs i enlighet med subsidiaritetsprincipen och att de lokala och regionala myndigheterna deltar som fullvärdiga partner. |
| --- | --- |

9.

Den europeiska planeringsterminens territoriella dimension

| 10. | ReK välkomnar det fokus som läggs på de växande regionala skillnaderna och de därmed sammanhängande utmaningarna i fråga om tillväxt och sammanhållning mellan och inom medlemsstaterna. Kommittén understryker att skillnaderna i utgångsläge i hög grad påverkar det sätt på vilket medlemsstaterna och deras regioner utformar och genomför sin hållbarhetspolitik. Vi betonar att de territoriella skillnaderna bör hanteras genom platsbaserade strategier, som stöds av territoriella konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén framhåller den ökade betydelsen av landsrapporterna, särskilt deras bilaga D, som kommer att ge vägledning för investeringsstrategier på regional och lokal nivå, vilket inbegriper investeringar som finansieras genom sammanhållningspolitiken och Fonden för en rättvis omställning. Vi understryker att en ReK-enkät bland de nationella sammanslutningar som företräder städer och regioner inför deras nationella regeringar visar att de nationella regeringarna inte i tillräcklig grad involverade sina lokala och regionala myndigheter vid utarbetandet av och diskussionen om bilaga D på politisk nivå, och att bilaga D tämligen ofta inte ger en korrekt bild av dessa myndigheters investeringsbehov. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK betonar att det krävs stark samstämmighet och samordning mellan den europeiska planeringsterminen och sammanhållningspolitiken för att uppnå målen i den gröna given om hållbarhet och social delaktighet. Kostnaderna för omställningen till hållbar utveckling får inte drabba de mest utsatta. Därför måste mekanismen för en rättvis omställning ge skräddarsytt stöd till de människor och regioner som påverkas mest, särskilt de som är starkt beroende av fossila bränslen, såsom är fallet med regioner med isolerade energisystem, och energiintensiva industrier samt de som drabbats av sociala och ekonomiska konsekvenser till följd av ändrade energimodeller efter att de uppfyllt sina åtaganden om minskade koldioxidutsläpp. ReK välkomnar dessutom att förvaltningen av Fonden för en rättvis omställning grundar sig på förordningen om gemensamma bestämmelser, och efterlyser tydliga och objektiva tilldelningskriterier. |
| --- | --- |

12.

Den europeiska planeringsterminens sociala dimension

| 13. | ReK stöder en integrering av målen för hållbar utveckling i planeringen av en hållbar ekonomisk strategi, särskilt med tanke på att målen till stor del överensstämmer med genomförandet av principerna för den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Kommittén välkomnar därför det nyligen framlagda meddelandet ”Ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar” (3) och efterlyser att man snabbt lägger fram handlingsplanen för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vi uppmanar kommissionen att föreslå ytterligare åtgärder för att minska klyftorna mellan könen i fråga om sysselsättning och löner. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK välkomnar införandet av en regional dimension i den senaste gemensamma sysselsättningsrapporten, som återspeglar ReK:s ”europeiska regionala sociala resultattavla” från september 2019. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén delar kommissionens farhågor om de negativa effekterna av befolkningens åldrande samt andra demografiska utmaningar, såsom låg befolkningstäthet, befolkningsspridning, ett minskande antal ungdomar och sjunkande födelsetal, och uppmanar kommissionen att beakta förslagen i ReK:s yttrande om ”Demografiska förändringar: förslag om hur deras negativa effekter i EU:s regioner ska mätas och åtgärdas” och ReK:s yttrande om ”EU:s svar på den demografiska utmaningen”. |
| --- | --- |

16.

Styrningen av den europeiska planeringsterminen

| 17. | ReK konstaterar att EU:s tillväxtmodell endast på ett bra sätt kan bidra till de globala målsättningarna i målen för hållbar utveckling och den gröna given om det sker en ordentlig samordning med de lokala och regionala myndigheterna. Vi upprepar behovet av att öka egenansvaret för den europeiska planeringsterminen på fältet för att göra den mer ändamålsenlig när det gäller EU:s nya och ambitiösa målsättning att uppnå målen för hållbar utveckling, inte minst med tanke på att 65 % av de 169 delmålen i målen för hållbar utveckling enligt OECD inte kan uppnås utan fullt deltagande av och samordning med de lokala och regionala myndigheterna. För att planeringsterminens löften ska kunna infrias bör alla förvaltningsnivåer och relevanta aktörer involveras som partner, vilket innebär att man går utöver nuvarande praxis som främst bygger på samråd i slutskedet av planeringsterminen. Denna partnerskapsstrategi bör antas snarast och användas för att lokalanpassa genomförandet av målen för hållbar utveckling som platsbaserade mål med tillhörande tidsramar. Detta förutsätter större tonvikt på operativa åtaganden beträffande målen och frivilliga lokala översyner av processerna för att genomföra målen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén understryker att den europeiska planeringsterminen nu ger vägledning om programplaneringen av investeringar som ska samfinansieras av ESI-fonderna, och om det föreslagna budgetinstrumentet för konvergens och konkurrenskraft. ReK varnar dock för risken att den europeiska planeringsterminens centraliserade uppifrån och ned-strategi medför onödiga begränsningar för den decentraliserade nedifrån och upp-strategin och de platsbaserade strategierna i EU:s sammanhållningspolitik. Kommittén efterlyser också samstämmighet mellan sammanhållningspolitikens strategi med flerårig programplanering och den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén uppmanar med eftertryck EU att effektivt samordna styrningen av den europeiska planeringsterminen och EU:s sammanhållningspolitik på grundval av samma principer om partnerskap och flernivåstyre. Vi erinrar om vårt yttrande om kopplingarna mellan sammanhållningspolitiken och den europeiska planeringsterminen, och upprepar vårt förslag om en uppförandekod (4) som gör de lokala och regionala myndigheterna delaktiga i den europeiska planeringsterminen som fullständiga partner, liknande uppförandekoden för partnerskap i förordningen om gemensamma bestämmelser för perioden 2014–2020. Vi betonar behovet av att främja användningen av EU-finansierade strategier för att bygga upp de lokala och regionala myndigheternas kapacitet och påminner om vårt nyligen framlagda yttrande i denna fråga (5). Vi beklagar att den årliga övervakningsrapporten om genomförandet av stödprogrammet för strukturreformer 2018 inte innehåller några uppgifter om de lokala och regionala myndigheternas användning av programmet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK tillägger att målen för hållbar utveckling i sig kräver ett aktivt engagemang från berörda parters sida, däribland lokala och regionala myndigheter. Efter att mandatet för EU:s intressentplattform för målen för hållbar utveckling har löpt ut bör det därför fastställas nya och inte mindre ambitiösa former för berörda parters deltagande i genomförandet av målen, inte minst genom den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europeiska regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, det kroatiska rådsordförandeskapet och Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

21.

Bryssel den 12 februari 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/publications/2020-european-semester-annual-sustainable-growth-strategy_sv

1

(2)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-03856-00-00-res-tra-sv.docx/content

2

(3)  COM(2020) 14 final.

3

(4)  ReK:s yttrande om ”Förbättra styrningen av den europeiska planeringsterminen: en uppförandekod för de lokala och regionala myndigheternas deltagande”. Föredragande: Rob Jonkman (NL–ECR). Antaget den 11 maj 2017 (EUT C 306, 15.9.2017, s. 24).

4

(5)  ReK:s yttrande om ”Att öka lokala och regionala myndigheters administrativa kapacitet för att främja investeringar och strukturreformer 2021–2027”. Föredragande: Manuela Bora (IT–PES). Antaget den 4 december 2019 (EUT C 79, 10.3.2020, s. 25).

5

---

| 29.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/5

---

Resolution från Europeiska regionkommittén om konferensen om Europas framtid

(2020/C 141/02)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

av följande skäl:

| a) | Europeiska unionens demokratiska legitimitet vilar på medborgarnas förtroende för sina folkvalda företrädare på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

a)

Europeiska unionens demokratiska legitimitet vilar på medborgarnas förtroende för sina folkvalda företrädare på europeisk, nationell, regional och lokal nivå.

| b) | Den representativa demokratin är grunden för EU-projektet. Det ökade valdeltagandet i Europaparlamentsvalet 2019 visade på medborgarnas stora intresse för att påverka i EU-frågor. Alla myndighetsnivåer måste reagera på nya utmaningar och utveckla nya sätt att engagera medborgarna. |
| --- | --- |

b)

Den representativa demokratin är grunden för EU-projektet. Det ökade valdeltagandet i Europaparlamentsvalet 2019 visade på medborgarnas stora intresse för att påverka i EU-frågor. Alla myndighetsnivåer måste reagera på nya utmaningar och utveckla nya sätt att engagera medborgarna.

| c) | Varje år hålls val i EU:s medlemsstater på nationell, regional och lokal nivå, och dessa val utgör ett tillfälle att informera medborgarna om hur EU:s politik påverkar alla förvaltningsnivåer och på så sätt bidra till att stärka EU:s trovärdighet i medborgarnas ögon. |
| --- | --- |

c)

Varje år hålls val i EU:s medlemsstater på nationell, regional och lokal nivå, och dessa val utgör ett tillfälle att informera medborgarna om hur EU:s politik påverkar alla förvaltningsnivåer och på så sätt bidra till att stärka EU:s trovärdighet i medborgarnas ögon.

| d) | De lokala och regionala myndigheternas avgörande roll framgår av att de är ansvariga för hälften av alla offentliga investeringar, en tredjedel av de offentliga utgifterna och en fjärdedel av skatteintäkterna i EU. |
| --- | --- |

d)

De lokala och regionala myndigheternas avgörande roll framgår av att de är ansvariga för hälften av alla offentliga investeringar, en tredjedel av de offentliga utgifterna och en fjärdedel av skatteintäkterna i EU.

Europeiska regionkommitténs (ReK) ståndpunkt

| 1. | Kommittén välkomnar initiativet av kommissionen, Europaparlamentet och rådet att inrätta konferensen om Europas framtid och ser fram emot att bidra till att konkreta resultat uppnås och att åtgärder med konkret nytta för EU-medborgarna vidtas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konferensen utgör ett tillfälle att kartlägga åtgärder som EU behöver för att öka sin kapacitet att leverera resultat och stärka sitt demokratiska funktionssätt i enlighet med den nya principen om aktiv subsidiaritet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | De mer än en miljon folkvalda lokala och regionala företrädarna i unionen bör göras delaktiga både i att utforma EU:s politik och i att sammankoppla EU med sina medborgare. För att öka processens synlighet åtar sig ReK att främja debatter om EU-frågor i regionala parlament och kommunfullmäktige. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén välkomnar de föreslagna åtgärderna för att nå ut till medborgarna och understryker vikten av öppna och omfattande tematiska diskussioner. ReK stöder till fullo tanken att viktiga delar av konferensen bör decentraliseras så att områden och människor utanför de europeiska och nationella huvudstäderna direkt och aktivt görs delaktiga. I detta syfte kommer ReK att stödja sina ledamöters anordnande av lokala evenemang med inriktning på konferensens teman och ta fram verktyg för att samla in och förmedla resultaten och förslagen från dessa debatter till konferensen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén uppmanar till att Europa direkt-kontoren deltar i konferensen om Europas framtid och att de betraktas som regionala nav för deltagande med tanke på deras omfattning och även för att deras huvudsakliga uppgift är att upplysa medborgarna i EU-frågor i allmänhet. Europa direkt-kontoren har betydande erfarenhet av att främja debatter, så de skulle vara en viktig stöttepelare för att säkerställa att konferensen om Europas framtid blir bred och vittomfattande och berikas med en mångfald av åsikter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pluralism och inkludering måste säkerställas i konferensprocessen och kommittén stöder fullt ut Europaparlamentets förslag om en tvådelad strategi: konferensens plenarförsamling på institutionell nivå och en uppsättning Medborgarnas agora och relaterad decentraliserad verksamhet, och de två behöver vara så tätt sammankopplade som möjligt. Konferensen och aktiviteterna i anslutning till den måste återspegla mångfalden i Europa för att stimulera en djupgående debatt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Konferensen bör integrera bidrag från befintliga verktyg för deltagandedemokrati på lokal och regional nivå för att komplettera den representativa demokratins kanaler. Dit räknas bland annat de medborgardialoger och medborgarforum med en välavvägd sammansättning av slumpvis utvalda deltagare som framgångsrikt prövats i ett flertal regioner. Även en kombination av medborgar- och sakkunnigforum har visat sig värdefull här. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Även efter konferensens slut måste EU fortsätta att föra en direkt dialog med sina medborgare, genom att på grundval av en mängd erfarenheter från deltagandebaserade modeller inrätta en permanent strukturerad mekanism för dialog på gräsrotsnivå. Dessa permanenta mekanismer måste kombineras med dialoger om aktuella teman, där målgrupperna kan skifta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén instämmer i att ett särskilt fokus på ungdomar samt ungdomars deltagande i konferensen är nödvändigt för att framhäva det europeiska projektets framtida riktning, och betonar att kommande generationers intressen måste beaktas i alla förslag från konferensen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ReK efterlyser ett tydligt fokus på de viktigaste utmaningar som EU står inför och en nedifrån och upp-debatt om konferensens ämnen, inklusive, men inte begränsat till, miljö- och klimatutmaningar, social rättvisa, hållbar utveckling, den digitala omvandlingen, migration, den europeiska värdegemenskapen, ekonomin och sysselsättningen, territoriell sammanhållning och de förändringar av EU:s politik, processer, institutioner och resurser, inklusive den lokala och regionala demokratins och självförvaltningens roll, som är avgörande för att EU ska kunna tillgodose medborgarnas behov och förväntningar i dessa frågor. För att resultaten av konferensen ska kunna genomföras på lämpligt sätt bör eventuella ändringar av EU-fördragen inte uteslutas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK ställer sig bakom Europaparlamentets förslag i dess resolution om konferensen om Europas framtid (P9_TA-PROV (2020)0010) om att under hela konferensprocessen anordna ett flertal temainriktade Medborgarnas agora som återspeglar de politiska prioriteringarna och som består av högst 200–300 medborgare, varav minst tre från varje medlemsstat, varvid sammansättningen beräknats enligt principen om degressiv proportionalitet. Vi stöder även parlamentets förslag att urvalet bland alla unionsmedborgare av de medborgare som ska delta ska skötas av oberoende institutioner i medlemsstaterna, i form av ett slumpmässigt urval i enlighet med de ovannämnda kriterierna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | För att ta tillvara medborgarnas stöd för europeisk integration och involvera dem mer i EU:s beslutsfattande är det av avgörande betydelse att under konferensens diskussioner fokusera på att vidareutveckla begreppet EU-medborgarskap utifrån individuella rättigheter i det europeiska systemet med flernivåstyre. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén är oroad över de ståndpunkter som kommissionen och ministerrådet hittills uttryckt och som saknar tydlighet och ambition vad gäller omfattningen och processen för konferensen om Europas framtid och i synnerhet deltagandet av EU:s lokala och regionala myndigheter och Europeiska regionkommittén. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK anser att konferensen bör ha som tydligt mål att formulera konkreta lagstiftningsförslag eller ändringsförslag till EU-fördragen, som sedan skulle debatteras under kampanjen inför valet till Europaparlamentet 2024 med tanke på en framtida konvention. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén välkomnar konferensens föreslagna plenarförsamling, som ska bestå av ledamöter av Europaparlamentet, kommissionen, EU-27-regeringarna, de nationella parlamenten och Europeiska regionkommittén. ReK bör företrädas av minst åtta ledamöter med fullständig rösträtt. ReK ser det dessutom som nödvändigt att den andra kammaren i de nationella parlamenten representeras på ett jämlikt sätt, eftersom denna i många medlemsstater består av företrädare för de regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Konferensens styrkommitté bör säkerställa politisk och institutionell balans mellan alla förvaltningsnivåer, inklusive en ledamot av Europeiska regionkommittén, som skulle kunna stödjas av en ReK-anställd som utstationeras till det gemensamma sekretariatet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén välkomnar förslaget om att även göra lokala och regionala företrädare från EU:s kandidatländer delaktiga i diskussionerna om Europas framtid. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK uppmanar Europaparlamentet, rådet och kommissionen att införliva principerna i denna resolution i sin gemensamma förklaring, och tillkännager sin avsikt att underteckna förklaringen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europeiska regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, Europeiska kommissionens ordförande, Europeiska rådets ordförande och det kroatiska rådsordförandeskapet. |
| --- | --- |

19.

Bryssel den 12 februari 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 29.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/8

---

Resolution från Europeiska regionkommittén om Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2020

(2020/C 141/03)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

med beaktande av

| — | kommissionens arbetsprogram 2020 (1), |
| --- | --- |

—

kommissionens arbetsprogram 2020 (1),

| — | samarbetsprotokollet med kommissionen från februari 2012, och |
| --- | --- |

—

samarbetsprotokollet med kommissionen från februari 2012, och

| — | Εuropeiska regionkommitténs (ReK) resolution om ReK:s förslag inför EU:s nya mandatperiod av den 27 juni 2019. |
| --- | --- |

—

Εuropeiska regionkommitténs (ReK) resolution om ReK:s förslag inför EU:s nya mandatperiod av den 27 juni 2019.

| 1. | Kommittén upprepar behovet av att göra de lokala och regionala företrädarna och EU-medborgarna delaktiga i utformningen och genomförandet av EU:s politik, särskilt genom en korrekt tillämpning av aktiv subsidiaritet och flernivåstyre. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK efterlyser en brådskande överenskommelse om den fleråriga budgetramen så att de nya EU-programmen kan inledas i tid. Kommittén uppmanar kommissionen att parallellt med sina förhandlingar med budgetmyndigheten lägga fram en beredskapsplan för att undvika avbrott i programmen om den fleråriga budgetramen skulle antas sent. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK upprepar sin starka uppmaning om att den framtida fleråriga budgetramen bör fastställas till minst 1,3 % av BNI i EU-27 för att säkra en budget som står i proportion till EU-medborgarnas behov, förväntningar och intressen, inklusive de nya prioriteringarna i den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén uppmanar kommissionen att noggrant övervaka tillämpningen av uppförandekoden för partnerskap vid utarbetandet av partnerskapsöverenskommelserna och programmen för perioden 2021–2027 och se till att de lokala och regionala myndigheternas medverkan är liktydig med ett fullständigt partnerskap. Principerna om partnerskap och flernivåstyre bör också tjäna som inspiration för styrningen av den europeiska planeringsterminen, i syfte att uppnå effektivitet och legitimitet, desto mer som den europeiska planeringsterminen innehåller riktlinjer för de sammanhållningspolitiska programmen 2021–2027. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK välkomnar kommissionens åtagande att genomföra målen för hållbar utveckling genom att integrera dem i den europeiska planeringsterminen, såsom ReK rekommenderat, och ta med dem i den övergripande strategin för den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

5.

Den europeiska gröna given

| 6. | Kommittén uppmanar kommissionen att konsekvent inkludera de lokala och regionala myndigheterna i all lagstiftning och alla initiativ beträffande den europeiska gröna given, med början i den europeiska klimatpakten. ReK avser i sin tur att fullt ut stödja genomförandet av den gröna given och utvecklingen av klimatpakten genom samordnade och övergripande åtgärder och initiativ i syfte att se till att den bygger på flernivåstyre och territoriell legitimitet och att ingen person eller region hamnar på efterkälken. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK uppmanar på nytt kommissionen att se till att den europeiska klimatlagen bygger på en grundlig analys av dess effekter och fördelar, tillsammans med konkreta finansieringsplaner, tydligt anger de lokala och regionala myndigheternas roll och ger en tydlig tidsram för översynen av målen för att uppnå klimatneutralitet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén uppmanar kommissionen att ta med det nödvändiga stödet till lokala och regionala myndigheter vid genomförandet av anpassningspolitiken i EU:s nya anpassningsstrategi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK uppmanar kommissionen att se till att en klimat- och energidialog på flera nivåer och ett offentligt samråd där de lokala och regionala myndigheterna deltar genomförs i medlemsstaterna vid utvärderingen av de slutliga nationella energi- och klimatplanerna i juni 2020. Kommittén åtar sig att inrätta ett forum för lokala och regionala myndigheter och berörda parter för att samarbeta med kommissionen och medlemsstaterna i syfte att ge återkoppling om genomförandet av åtgärder och initiativ som rör den gröna given, samt lämna synpunkter på lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén välkomnar förslaget om en ”grön ed”, där ReK uttryckligen bör ingå. Initiativet bör göra det möjligt att a) införliva hållbarhetskriterier i alla EU:s politiska åtgärder, makroekonomiska prioriteringar och finansieringsinstrument, den europeiska planeringsterminen och den fleråriga budgetramen 2021–2027, för att se till att all lagstiftning är förenlig med målen i den gröna given, och b) kartlägga och undanröja hinder och inkonsekvenser i EU-lagstiftningen. ReK kommer att bidra till detta mål genom initiativ såsom nätverket av regionala nav. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén uppmanar kommissionen att även fortsättningsvis fullt ut stödja befintliga framgångsrika initiativ såsom borgmästaravtalet, EU-agendan för städer, ren energi för EU:s öar och flera andra regionala, nationella och gränsöverskridande initiativ. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK välkomnar kommissionens insatser för minskade koldioxidutsläpp inom energisektorn genom sin strategi för smart sektorsintegration, en renoveringsvåg och havsbaserad förnybar energi. I detta sammanhang bör eventuella negativa konsekvenser av energieffektivitetsrenoveringar förebyggas eller kompenseras för att skydda hyresgäster, sårbara konsumenter och hushåll som riskerar energifattigdom. ReK upprepar också sin efterlysning av en EU-agenda för bostäder. En sådan proaktiv agenda, som speglar det europeiska medborgarinitiativet ”Housing for all”, bör bland annat omfatta aspekter av reform av statligt stöd, frågan om hyresregleringsmekanismer och digitala plattformars utträngningseffekter på bostadsmarknaderna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén välkomnar medtagandet av förslag om att miljöanpassa europeiska städer och öka den biologiska mångfalden i stadsområden, bl.a. det nya initiativet ”Green City Accord”. ReK stöder utarbetandet av en ambitiös EU-strategi för biologisk mångfald för perioden efter 2020 och EU:s ståndpunkt vid COP15 för FN:s konvention om biologisk mångfald för att se till att de lokala och regionala myndigheterna formellt erkänns som viktiga partner i utarbetandet, genomförandet och övervakningen av de åtgärder som krävs för att hejda förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av ekosystemtjänster. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén välkomnar utarbetandet av en ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin, som måste vara ambitiös, tidsbunden och vetenskapsdriven, med förebyggande som sin första prioritering, i linje med EU:s avfallshierarki. I detta sammanhang ser ReK fram emot lagstiftningsförslaget för att öka konsumenternas makt över den gröna omställningen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK uppmärksammar behovet av att ta itu med alla sammanlänkade utmaningar när det gäller att skapa en giftfri miljö och ser fram emot att få bidra till utarbetandet av handlingsplanen för nollföroreningar av luft, vatten och mark, som enligt planerna ska antas under 2021. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén välkomnar kommissionens åtagande att ta fram en ny långsiktig vision för landsbygdsområden och ansluter sig till Europaparlamentets efterlysning (2) av en EU-agenda för landsbygdsområden samt en balanserad och övergripande strategi för europeisk territoriell utveckling, så att landsbygdens behov integreras i all relevant EU-politik, såsom nämns i den förklaring om landsbygdsutveckling som antogs i Cork. |
| --- | --- |

16.

| 17. | De lokala och regionala myndigheterna har en viktig roll att spela vid genomförandet av den framtida gemensamma jordbrukspolitiken och i den redan aviserade ”jord till bord”-strategin, bl.a. genom att miljöanpassa offentlig upphandling, främja sunda kostvanor, öka medvetenheten om matsvinn och genomföra konkreta åtgärder på fältet. ReK anser att ”jord till bord”-strategin utgör en unik möjlighet att öka samstämmigheten i politiken och uppmuntra övergången till mer hållbara livsmedelssystem samt stärka den gemensamma jordbrukspolitikens miljödimension. Inom denna strategi bör en handlingsplan fastställa kvantifierade mål för att minska användningen av kemiska bekämpningsmedel med minst 30 % till 2027 och av kvävehaltigt konstgödsel, samt för att öka mängden mark som odlas ekologiskt, öka konsumtionen av frukt och grönsaker och minska förekomsten av fetma i EU. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK uppmanar kommissionen att stärka konsumentinformationen genom harmoniserade europeiska miljömärkningar och gemensamma standarder för att främja övergången till hållbar konsumtion genom att underlätta gröna inköp och uppmuntra företag att utveckla och förbättra sin hållbarhet. Kommittén efterlyser ett europeiskt system för näringsvärdesmärkning för att stödja sundare valmöjligheter för EU:s konsumenter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK uppmanar kommissionen att lägga fram en handlingsplan för att främja betesbaserad boskapsskötsel i EU. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén efterlyser en heltäckande strategisk agenda för alla europeiska maritima sektorer för att stödja en minskning av koldioxidutsläppen i havsnäringarna och en hållbar strategi för fiske och livsmedelsproduktion, samt för att bevara de europeiska havsregionernas konkurrensfördel. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kustsamhällena bör inkluderas i utformningen av politiken för en hållbar förvaltning av havets resurser i syfte att ta itu med globala utmaningar på lokal nivå. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK efterlyser en uppdaterad EU-skogsstrategi för perioden efter 2020 för att säkerställa samordning på EU-nivå av politik som påverkar skogsbruket och för att lägga grunden för en EU-handlingsplan om avskogning och skogsförstörelse i syfte att minska miljöpåverkan av konsumtionen av produkter och råvaror i EU. |
| --- | --- |

22.

| 23. | ReK stöder den europeiska planen mot cancer och betonar att förebyggande, diagnos och behandling vanligen sker i patienternas lokalsamhällen, vilket gör att de lokala och regionala myndigheternas aktiva deltagande är avgörande för att detta initiativ ska bli framgångsrikt. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén förväntar sig att en ny läkemedelsstrategi för Europa kommer att förbättra tillgången till och den ekonomiska överkomligheten hos läkemedel i alla EU:s regioner, skapa innovation för patienterna och stärka Europas ledande ställning i branschen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK uppmanar kommissionen att intensifiera samarbetet om sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination och göra de lokala och regionala myndigheterna delaktiga i det förberedande arbete som ska leda fram till ett kommissionsförslag om ett gemensamt vaccinationskort/-pass för EU-medborgare. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén upprepar sin uppmaning om att tillämpa principen om ”inget säkert gränsvärde för exponering” för alla hormonstörande kemikalier i all EU-lagstiftning, och efterlyser ett förbud mot bisfenoler och ftalater i alla material som kommer i kontakt med livsmedel. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK uppmanar kommissionen att inkludera motståndskraft mot katastrofer som en av de viktigaste aspekterna av hållbar utveckling samt att se till att den tas i beaktande i EU:s framtida fonder och projekt och att de lokala och regionala myndigheternas kapacitet när det gäller katastrofriskreducering, katastrofberedskap och katastrofhantering stärks. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommittén uppmanar kommissionen att, i överensstämmelse med det europeiska medborgarinitiativet ”Fairosene”, lägga fram ett förslag till reviderad energibeskattning som avskaffar subventioner för fossila bränslen, säkerställer hållbara lika konkurrensvillkor mellan olika transportslag och möjliggör lägre beskattning av förnybar energi så att den blir billigare än fossil energi, och uppmanar rådet att snabbt anta den föreslagna lagstiftningen om mervärdesskatt, så att medlemsstaterna kan använda mervärdesskattesatserna på ett mer målinriktat sätt för att återspegla ökade miljöambitioner. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Det är nödvändigt att undvika illojal konkurrens från länder utanför EU med lägre klimatambitioner. ReK beklagar djupt att kommissionens avsikt att föreslå en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna för utvalda sektorer inte nämns i dess arbetsprogram. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kommittén välkomnar ambitionen i kommissionens investeringsplan för ett hållbart Europa att mobilisera 1 biljon euro under det kommande årtiondet. ReK beklagar dock att själva planen verkar vara mindre ambitiös i praktiken – eftersom den till stor del består av en ompaketering av befintliga och tidigare planerade åtgärder – och saknar ytterligare resurser. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att, som ett resultat av den pågående översynen av reglerna och riktlinjerna för statligt stöd, säkerställa större flexibilitet för regioner som får stöd för en rättvis omställning och mer flexibilitet för investeringar i hållbarhet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK framhåller sammanhållningspolitikens avgörande roll som det viktigaste finansieringsinstrumentet i EU:s budget för att uppnå målen i den gröna given. Särskild uppmärksamhet bör också ägnas åt att se till att de nya fonderna för en rättvis omställning kompletterar och är förenliga med övriga fonder. I detta avseende bekräftar ReK att sammanhållningsalliansen kommer att fortsätta att följa antagandet och genomförandet av de sammanhållningspolitiska initiativen och programplaneringen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram en strategi för hållbar och smart rörlighet för att modernisera transportsektorn och göra den miljövänlig. Finansiering för transportinfrastruktur och forskning bör kopplas till hållbarhetsfaktorer. ReK bekräftar sin vilja att samarbeta med berörda kommissionsavdelningar i syfte att ta fram praktiska lösningar för att uppmuntra och underlätta minskade koldioxidutsläpp från rörlighet i unionens stads- och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kommittén uppmanar kommissionen att förenkla det övergripande förvaltningssystemet för sammanhållningspolitiken på alla förvaltningsnivåer för att minska den administrativa bördan för förvaltningsmyndigheter och stödmottagare i syfte att förbättra tillgången till medlen och deras ändamålsenlighet. Dessutom uppmanas kommissionen att anta en kompletterande uppsättning indikatorer, såsom indexet för social utveckling, för att komplettera BNP-indikatorn i syfte att bättre avspegla den faktiska sociala och ekonomiska utvecklingen i regionerna och uppnå en rättvisare fördelning av de sammanhållningspolitiska medlen. Det är viktigt att göra resultaten av EU-finansierade projekt synligare för att bättre visa på deras fördelar för EU-medborgarnas vardag. |
| --- | --- |

34.

Hantering av den digitala omställningen

| 35. | Kommittén fäster uppmärksamheten på de territoriella utsikterna för den inre marknaden och på det absoluta behovet av att främja digital sammanhållning. ReK anser därför att inrättandet av ett nätverk av digitala innovationsknutpunkter säkerställer tillräcklig täckning för alla regioner. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Det gällande EU-regelverket för delnings- eller plattformsekonomin behöver en grundlig uppdatering. ReK förväntar sig i synnerhet att ”lagen om digitala tjänster” ska ta itu med den avgörande frågan om plattformarnas status och tillgång till data samt specificera kriterierna för allmänintresset. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén ser fram emot lanseringen under det tredje kvartalet 2020 av ett lokalt/regionalt index för digital ekonomi och digitalt samhälle (Desi). |
| --- | --- |

37.

| 38. | ReK understryker behovet av att fastställa de framtida investeringsbehoven för att utveckla bredbandskonnektiviteten på lokal och regional nivå, och föreslår att kommittén ska samarbeta med kommissionen och Europeiska investeringsbanken för att utarbeta nya finansierings- och stödordningar för IKT-infrastruktur i eftersatta områden. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén stöder genomförandet och uppdateringen av den europeiska kompetensagendan och en uppdatering av handlingsplanen för digital utbildning. |
| --- | --- |

39.

| 40. | ReK uppmanar kommissionen att se över EU:s regelverk för artificiell intelligens som en viktig aspekt av forskning och innovation samt för offentliga tjänster. Denna översyn bör återspegla en människocentrerad syn på teknisk utveckling och bör säkerställa respekt för europeiska värden och principer, så att EU-medborgarna även fortsatt har full kontroll över sina personuppgifter. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommittén välkomnar betoningen på att ”förbättra cybersäkerheten” och uppmanar kommissionen att inkludera system som förvaltas av lokala och regionala myndigheter i allt sitt tänkande. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Det är mycket viktigt med en heltäckande och långsiktig strategi för Europas industri. Denna strategi måste stödja den digitala omställningen, ge alla delar av industrin möjlighet att bidra fullt ut till skapandet av en klimatneutral och cirkulär ekonomi och bygga på en platsbaserad strategi som är inriktad på att stärka och sammanlänka regionala ekosystem. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK ser fram emot rapporten om hinder för den inre marknaden och förväntar sig att den ska ge en tydlig och heltäckande bild av de allvarligaste hinder som gör att europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, och allmänheten inte kan dra nytta av den inre marknadens fulla potential. Kommittén uppmanar dessutom kommissionen att föreslå åtgärder för att undanröja hinder som har konstaterats och förenkla EU:s övergripande regelverk. ReK understryker den centrala roll som smart specialisering spelar för att koppla viktiga EU-uppdrag, såsom klimatanpassning och industriell omställning, till lokala och regionala innovationsekosystem, och föreslår ett nära samarbete mellan ReK, kommissionen och gemensamma forskningscentrumet för att ytterligare stärka detta koncept. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Forskning och innovation, med stöd av det omfattande Horisont Europa-programmet och många nationella finansieringsinstrument, bör också se till att ingen region eller stad hamnar på efterkälken och att flykten av begåvningar och investeringar med högt mervärde från europeiska randområden till större städer och etablerade industriregioner inte sker i den omfattning som nyligen konstaterats. |
| --- | --- |

44.

Sociala och ekonomiska reformer

| 45. | Kommittén stöder det övergripande målet om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar och avser att bidra till ett fullständigt territoriellt genomförande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, främja anständigt arbete för alla, vilket erbjuder de nödvändiga förutsättningarna för en rättvis och hållbar social och ekonomisk utveckling, inklusive beträffande de förslag som aviserats om att reglera plattformsarbete, inrätta en minimilön, planera för ett system för arbetslöshetsåterförsäkring, stödja omskolning, stärka ungdomsgarantin och genomföra barngarantin. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ReK uppmanar kommissionen att följa upp det finska ordförandeskapets slutsatser om ”välfärdsekonomin”, där människors välfärd betraktas både som något gott i sig och som en faktor som bidrar till makroekonomisk tillväxt och framsteg. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Kommittén välkomnar att kommissionen infört en regional dimension i den europeiska sociala resultattavlan, och uppmanar till att intensifiera dessa insatser i framtiden genom ökat samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

47.

| 48. | ReK efterlyser en handlingsplan för den sociala ekonomin, som bland annat skulle föreslå en övergripande rättslig definition av ”socialt företag” och föreskriva en europeisk stadga för sociala och solidariska företag. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kommittén välkomnar kommissionens meddelande och inledandet av ett offentligt samråd om översynen av ramen för ekonomisk styrning, inklusive stabilitets- och tillväxtpakten. Denna översyn av den ekonomiska styrningen i EU utgör en välbehövlig möjlighet att förbättra EU:s finanspolitiska regler genom att införa en gyllene regel för hållbara investeringar, inklusive de öronmärkta medel inom struktur- och investeringsfonderna som krävs för att genomföra den gröna given. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kommittén uppmanar kommissionen att i enlighet med dess yttrande av den 4 december 2019 (3) prioritera de lokala och regionala myndigheternas kapacitetsuppbyggnad inom stödprogrammet för strukturreformer och det kommande reformstödsprogrammet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | ReK betonar behovet av att fortsätta arbetet med att fördjupa EMU, särskilt genom att fullborda bankunionen och genom tillräckliga budgetanslag för budgetinstrumentet för konvergens och konkurrenskraft, samt genom att göra framsteg mot ett europeiskt system för arbetslöshetsåterförsäkring. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kommittén efterlyser igen ett nytt meddelande om hållbar turism i Europa. |
| --- | --- |

52.

Ett starkare Europa i världen

| 53. | Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att inleda ett brett initiativ om reformer av WTO efter WTO:s nästa ministerkonferens i juni 2020. Detta är desto viktigare med tanke på den internationella utvecklingen mot ökad protektionism och internationella företag som får statliga subventioner. ReK välkomnar därför även den föreslagna vitboken om ett instrument om utländska subventioner. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Kommittén uttrycker oro över att utkastet till interimsrapport om bedömningen av konsekvenserna för hållbar utveckling av handelsavtalet med Mercosur ger vid handen att EU:s tillverknings- och tjänstesektorer kommer att gynnas mest av detta avtal, men medger att jordbruket och landsbygden i EU kommer att drabbas hårdast av de förväntade negativa effekterna. |
| --- | --- |

54.

| 55. | ReK betonar att de lokala och regionala myndigheterna bidrar till att stärka ett gott styre och den lokala demokratin i EU:s grannskap, och uppmanar kommissionen att öka det finansiella stödpaketet för lokala och regionala myndigheter i partnerländerna, särskilt för peer-to-peer-initiativ för kapacitetsuppbyggnad, i enlighet med slutsatserna från utvärderingen av EU:s stöd till lokala och regionala myndigheter i utvidgnings- och grannskapsregionerna (2010–2018). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Kommittén välkomnar den aviserade handlingsplanen för jämställdhet och kvinnors egenmakt i yttre förbindelser, och bidrar till dess mål genom fokus i församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem) på kvinnors egenmakt. |
| --- | --- |

56.

| 57. | ReK uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att stödja gränsöverskridande samarbete mellan regionala och lokala myndigheter i EU och i partnerländer, bl.a. i form av europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) och europeiska makroregionala strategier. |
| --- | --- |

57.

| 58. | ReK anser att utvidgningsprocessen måste fortsätta att vara en prioritet för EU, och att regionala och lokala myndigheter i utvidgningsländerna bör bli ännu mer involverade i förberedelserna inför anslutningen. När metoden för anslutningsförhandlingarna ses över, bör dessa frågor beaktas. ReK har för avsikt att hjälpa kandidatländerna att integreras bättre i EU:s viktigaste politikområden före anslutningen genom sina gemensamma rådgivande kommittéers verksamhet. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Kommittén håller med om att det östliga partnerskapet bör stärkas mot bakgrund av samrådet om dess framtid, och förblir fast besluten att främja dess mål även utanför huvudstäderna och på den förvaltningsnivå som befinner sig närmast medborgarna. |
| --- | --- |

59.

| 60. | ReK understryker vikten av lokala och regionala aktörer och deras decentraliserade samarbetsinitiativ för att uppnå Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling. Kommittén uppmanar kommissionen att kontinuerligt stödja dessa initiativ och höja deras profil. |
| --- | --- |

60.

| 61. | ReK beklagar att det inte görs någon hänvisning till det södra grannskapet i arbetsprogrammet 2020. Detta år utgör 25-årsjubileet för Barcelonaförklaringen, och kommittén uppmanar kommissionen att vid detta unika tillfälle överväga en förnyad EU-agenda för det södra grannskapet med sikte på ett innovativt, interkulturellt och inkluderande Medelhavsområde för att anta de nya utmaningarna fram till 2030. |
| --- | --- |

61.

| 62. | ReK upprepar behovet av att främja plattformar för e-lärande, öka tillgången till öppna nätkurser på civilskyddsområdet och främja nätverk kring kunskaper och färdigheter. I detta sammanhang stöder kommittén starkt inrättandet och utnyttjandet av det europeiska kunskapsnätverket för civilskydd. |
| --- | --- |

62.

Europeiska värden

| 63. | Kommittén uppmanar kommissionen att stärka EU:s befintliga verktyg för att övervaka och skydda rättsstatsprincipen och att där så är möjligt utveckla en enda, övergripande övervakningsmekanism för rättsstatsprincipen, demokratin och de grundläggande rättigheterna. Mekanismen bör bygga på så många och så olika källor som möjligt, inklusive de lokala och regionala myndigheterna, det organiserade civila samhället och enskilda personer. |
| --- | --- |

63.

| 64. | ReK uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja både utbytet av bästa praxis och erfarenheter mellan olika förvaltningsnivåer i kampen mot populism och extremism och främjandet av en människorättskultur, som kompletteras med medel, sakkunskap och praktisk vägledning för nationella, regionala och lokala myndigheter i syfte att skydda våra demokratiska system. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Kommittén ser fram emot initiativet om en ny migrations- och asylpakt, och framhåller det brådskande behovet av en övergripande strategi för migrations-, integrations- och asylpolitiken som bygger på principerna om respekt för grundläggande mänskliga rättigheter och solidaritet. Samtidigt bör EU fortsätta sina ansträngningar för att skydda EU:s yttre gränser i syfte att förhindra irreguljär migration och bekämpa människohandel. |
| --- | --- |

65.

| 66. | ReK stöder framläggandet av en ny handlingsplan för integration och inkludering och betonar de lokala och regionala myndigheternas grundläggande roll när det gäller att underlätta integrationen. Kommittén välkomnar den senaste tidens gradvisa ökning av stöd från kommissionen som är direkt tillgängligt för lokala myndigheter, och anser att detta stöd bör förstärkas och att det bör finnas mer direkta, förenklade medel för lokala och regionala myndigheter som tar emot och integrerar reguljära migranter och flyktingar. Kommittén förbinder sig till ett ännu större samarbete mellan ReK, kommissionen och övriga partner i initiativet och nätverket ”Städer och regioner för integration”. |
| --- | --- |

66.

| 67. | ReK välkomnar kommissionens avsikt att i nära samarbete med regionala och nationella myndigheter färdigställa det europeiska området för utbildning till 2025, stöder målet att bygga upp ett område för lärande, studier och forskning utan gränser och understryker behovet av att främja kompetensrörlighet och återmigration. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Den nya europeiska agendan för kultur kompletterar och stärker den europeiska identiteten, som kompletterar de nationella och regionala identiteterna, genom att erkänna den kulturella och språkliga mångfalden i Europa samt stärka de europeiska kulturella och kreativa sektorerna och deras förbindelser med partner utanför Europa. ReK uppmuntrar också kommissionen att stödja Unescos initiativ om världsarv och EU, som syftar till att använda världsarvet som ett verktyg för att öka den europeiska landsbygdens ekonomiska och sociala hållbarhet. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Kommittén välkomnar den sedan länge emotsedda ”nya säkerhetsstrategin” och direktivet om skydd av kritisk infrastruktur, och uppmanar till att inkludera alla initiativ och strategier som genomförs av lokala och regionala myndigheter på civilskyddsområdet. |
| --- | --- |

69.

Förstärkning av den europeiska demokratin

| 70. | Kommittén välkomnar kommissionens erkännande av den roll som myndighetsnivåerna under den nationella nivån spelar i unionens demokratiska system. ReK bekräftar för sin del på nytt de europeiska regionernas och städernas starka önskan att delta i den europeiska demokratin och det europeiska beslutsfattandet som fullvärdiga partner och att bidra till genomförandet av principerna om flernivåstyre, aktiv subsidiaritet och proportionalitet. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Kommittén välkomnar den kommande konferensen om Europas framtid. ReK:s aktiva medverkan i konferensens styrande organ och plenarförsamling kommer att ge ett mervärde till processen, så att de lokala och regionala myndigheterna och allmänheten kan delta i en verklig dialog med EU, vilket bör leda till konkreta förslag för att förbättra EU:s ändamålsenlighet och demokratiska funktionssätt. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Kommittén välkomnar kommissionens åtagande att genomföra politiken på ett öppet och effektivt sätt och att se till att den ger konkreta fördelar, samtidigt som man undviker en alltför stor administrativ börda. ReK upprepar sitt allmänna stöd för agendan för bättre lagstiftning och förväntar sig att ”en in, en ut”-principen inte kommer att tillämpas på ett mekanistiskt sätt. ReK ser fram emot att utveckla samarbetet med kommissionen genom sitt nätverk av regionala nav för att granska genomförandet av EU:s politik på fältet. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Kommittén betonar vikten av en stark samordnande roll för kommissionen vid genomförandet av EU-agendan för städer. ReK ser en förnyad Leipzigstadga som ett ytterligare steg mot att koppla EU-agendan för städer till kommissionens agenda för bättre lagstiftning och den gröna given. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Kommittén efterlyser en övergripande europeisk strategi för demografiska förändringar, som ReK har för avsikt att bidra till genom att analysera de demografiska förändringarnas inverkan på olika grupper av människor och regioner. |
| --- | --- |

74.

| 75. | ReK välkomnar inrättandet av en kommissionsportfölj för jämlikhet. ReK påminner om att de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll när det gäller att hantera jämställdhet: lika lön för lika arbete, jämlik fördelning av omsorgsansvaret, tillräckligt betald föräldraledighet och ledighet för vård av anhörig, minskade löne- och pensionsklyftor, stopp för våld mot kvinnor och jämställdhetsbudgetering. Kommittén efterlyser konkreta åtgärder i detta syfte inom ovannämnda områden som ett sätt att öka kvinnors egenmakt, med början på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europeiska regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att överlämna denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, de kroatiska och tyska ordförandeskapen för Europeiska unionens råd samt Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

76.

Bryssel den 12 februari 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2020) 37 final.

1

(2)  Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2018 om att hantera de särskilda behoven i landsbygdsområden, bergsområden och avlägsna områden.

2

(3)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-02043-00-01-ac-tra-sv.docx/content

3

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

ReK:s 138:e plenarsession, 11.2.2020–12.2.2020

| 29.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/15

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan

(2020/C 141/04)

| Föredragande: | Franco IACOP (IT–PES), ledamot, regionfullmäktige, Friuli-Venezia Giulia |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan – COM(2019) 343 final |

Föredragande:

Franco IACOP (IT–PES), ledamot, regionfullmäktige, Friuli-Venezia Giulia

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan – COM(2019) 343 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar kommissionens förslag, som erkänner och stärker rättsstatsprincipen som en förutsättning för den europeiska integrationsprocessen och som ett grundläggande värde för unionen, som fastställs i fördragen och är gemensam för medlemsstaternas konstitutionella traditioner. De initiativ som kommissionen lägger fram för att främja rättsstatens principer, förebygga eventuella överträdelser av dessa principer och ge ett proportionerligt svar om de inte efterlevs utgör ett positivt komplement till det nuvarande systemet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén instämmer i att kontrollen av efterlevnaden av rättsstatsprincipen, även om den i första hand är varje medlemsstats uppgift, är ett ansvar som delas av medlemsstaterna och unionen. Artikel 2 i EU-fördraget utgör en säker rättslig grund för EU-institutionernas utövande av denna kontroll. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK betonar också att det civila samhället och de regionala och lokala myndigheterna har en viktig roll när det gäller att stärka rättsstatsprincipen: dessa myndigheter utgör en grundläggande nivå av demokratisk legitimitet och bör ständigt främja en rättsstatskultur och övervaka efterlevnaden av de principer som hänger samman med den. De lokala och regionala myndigheterna kan bidra till den informationsspridningsverksamhet som kommissionen föreslår och kan också fungera som informationskällor för den övervakning som den avser att utföra. För sin del kan ReK underlätta och samordna de lokala och regionala myndigheternas insatser för att stärka rättsstatsprincipen, t.ex. genom att uppmuntra dem att bygga upp partiöverskridande överenskommelser om aspekter av lokal demokrati som inte är förhandlingsbara och som man gemensamt kommer att försvara om de angrips. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén betonar att respekten för rättsstatsprincipen måste garanteras i allas intresse, eftersom detta i sig är en förutsättning för utövandet av de grundläggande rättigheter och friheter som enskilda personer tillerkänns genom unionens rättsordning. Att stärka rättsstatsprincipen i medlemsstaterna innebär att man stärker de rättigheter som varje person garanteras. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ett heltäckande system för skydd av rättsstatsprincipen kräver kontroll över medlemsstaterna, men även övervakning av EU:s institutioner. Därför bör unionens system för att kontrollera efterlevnaden av rättsstatsprincipen kompletteras med mekanismer som är fristående från unionen själv. Kommittén är medveten om de rättsliga svårigheter som måste övervinnas, och välkomnar därför kommissionens avsikt att återuppta processen för unionens anslutning till Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, såsom föreskrivs i artikel 6.2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK välkomnar de exakta uppgifterna i meddelandet om de inslag som kännetecknar en rättsstat, såsom rättsväsendets oberoende, skyddet av de grundläggande rättigheterna, förekomsten av ett aktivt civilt samhälle och mediernas mångfald. Det handlar om avgörande faktorer för att säkerställa ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna, unionens goda funktionssätt, lojalt samarbete mellan unionen och medlemsstaterna och framför allt fullständig respekt för de rättigheter som medborgarna har enligt EU:s rättssystem. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Efterlevnaden av rättsstatsprincipen, säkerställandet av de grundläggande rättigheterna och respekten för de demokratiska principerna hänger nära samman och är beroende av varandra och måste respekteras, skyddas och stärkas på alla myndighetsnivåer: ReK uppmanar därför kommissionen att se till att mekanismerna för att skydda rättsstatsprincipen, särskilt det årliga övervakningssystemet, vederbörligen beaktar risken för kränkningar av de grundläggande rättigheterna och avsteg från de demokratiska principerna i medlemsstaterna på alla myndighetsnivåer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén påminner kommissionen om behovet av att även beakta särdragen och de rättsliga traditionerna i de nationella systemen när den bedömer medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Unionsmedborgarna har rätt att vända sig till domstolar, som måste vara och framstå som oberoende. Utan att det påverkar medlemsstaternas befogenhet att reglera rättsväsendets organisation och funktionssätt måste effektivitetsstandarderna för de nationella domstolssystemen och garantierna för oberoendet hos de domare som tillämpar unionsrätten vara likvärdiga. ReK uppmanar kommissionen att fortsätta sin fortlöpande övervakning av eventuella kränkningar av rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén betonar behovet av att se till att alla EU:s medlemsstater omfattas av samma granskningsnivå, utan någon differentiering utifrån ytterligare kriterier. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Mediernas frihet och mångfald är väsentliga inslag i en rättsstat. ReK uppmanar därför kommissionen att fortlöpande kontrollera offentliga myndigheters eventuella inblandning i medier och att ingripa med de instrument som erkänns i fördragen vid kränkningar av informationsfriheten. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Den oberoende och professionella journalistiken hotas av digitala plattformars övertagande av journalistiskt innehåll utan ersättning, samt av tendensen att använda sociala medier för att ta del av uppgifter och nyheter, som dock inte är verifierade och i många fall är obekräftade, om inte helt ogrundade och manipulerade. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ReK framhåller därför behovet av att undvika en avprofessionalisering av journalistiken, ekonomiskt stödja oberoende medier av god kvalitet, stärka den undersökande journalistiken och skydda dem som är verksamma inom den, samt främja system för att bekräfta om de nyheter som sprids via onlineplattformar är tillförlitliga. ReK föreslår att man främjar och stärker de övervakningsinitiativ som kommissionen redan har lanserat. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Allvarliga hot mot rättsstatsprincipen kan komma inte bara från statliga myndigheter utan också från stora privata ekonomiska aktörer som är aktiva i medierna och den digitala ekonomin. Kommissionen kan inte ignorera de hot mot mediernas mångfald, rätten till korrekt och kontrollerad information och det fria utövandet av rösträtten som den digitala ekonomin kan ge upphov till. Ett särskilt avsnitt i den årliga rapport som kommissionen lägger fram skulle kunna ägnas åt risken för överträdelser som begås av icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

14.

Uppmaning till att beakta ReK:s resolution av den 22–23 mars 2017

| 15. | Kommittén uppmanar kommissionen att vid genomförandet av sina förslag ta största möjliga hänsyn till de kriterier som ReK fastställt i sin resolution av den 22–23 mars 2017, ”Rättsstaten i EU ur ett lokalt och regionalt perspektiv”. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Efterlevnaden av rättsstatens principer kräver effektiv bekämpning av korruption och en korrekt och transparent användning av unionens medel. Bedrägerier vid förvaltningen av dessa medel måste snabbt rapporteras till domstolarna och bestraffas strängt på alla nivåer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ReK välkomnar att rättsstatens principer kan stärkas genom förfaranden som gör tilldelningen av EU-medel avhängig av full efterlevnad av dessa principer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén framhåller vikten av att undvika att mekanismerna för övervakning av efterlevnaden av rättsstatsprincipen kan uppfattas som en påföljd för de nationella, regionala och lokala samhällena och undergräva dessa samhällens känsla av tillhörighet till det gemensamma europeiska hemmet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK noterar i detta avseende att en minskning av unionens finansiering för lokala och regionala myndigheter skulle kunna utgöra en sanktion för styresnivåer som inte är ansvariga för de överträdelser av rättsstatens principer som kommissionen invänder mot. Dessutom skulle stödmottagarna och, mer allmänt, invånarna i de berörda samhällena kunna uppfatta en sådan minskning av medlen som en omotiverad påföljd, eftersom den inte är kopplad till specifika överträdelser i samband med genomförandet av finansierade projekt. Dessa åtgärder skulle därför kunna leda till en känsla av fientlighet gentemot EU-institutionerna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Därför bör villkorlighet för medel vara en lösning som används enbart i händelse av allvarliga och systematiska överträdelser. I de fall där en sådan åtgärd skulle antas, bör det stora ansvar som bärs av de myndigheter som har gjort att medlen minskas göras klart för allmänheten i de berörda samhällena. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Emellertid bör man prioritera mekanismerna för politisk dialog och övervakning, som ställer medlemsstaterna på lika fot och gör det möjligt att förebygga kränkningar av rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

21.

Bedömningar av det årliga systemet för kontroll av efterlevnaden av rättsstatsprincipen

| 22. | Principen om likabehandling av alla medlemsstater är en förutsättning för hela den europeiska integrationsprocessen. Med detta i åtanke välkomnar ReK förslaget om att inrätta ett årligt övervakningssystem som omfattar alla medlemsstater. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Om alla medlemsstater övervakas, visar det tydligt att unionens mål är att försvara gemensamma värden och inte att ifrågasätta organisationsmodeller för statliga institutioner som utarbetats av enskilda medlemsstater inom ramen för sina befogenheter. Dessutom visar en övergripande kontroll att mer eller mindre allvarliga avvikelser från rättsstatens principer kan förekomma i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén understryker vikten av att säkerställa att medlemsstaterna på lämpligt sätt deltar i utformningen av systemet för övervakning av rättsstatsprincipen och i själva övervakningsprocessen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Den nya kommissionen bör betrakta genomförandet av det årliga övervakningssystemet som en prioritet. ReK uppmanar därför kommissionen att omedelbart vidta åtgärder och sätta in de resurser som behövs i form av finansiering och personal. De enskilda medlemsstaterna bör lika snabbt utnämna sina kontaktpunkter, som också bör göra de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhället delaktiga i sitt arbete. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén framhåller vikten av objektiva och transparenta parametrar för en ordentlig övervakning. Domstolens rättspraxis spelar en central roll vid utarbetandet av dessa parametrar. ReK föreslår att man utvecklar de system som används inom ramen för resultattavlan för rättskipningen, använder och finjusterar Venedigkommissionens förteckning över rättsstatskriterier (”Rule of Law Checklist”) och, mer allmänt, utnyttjar de erfarenheter som gjorts av Europarådets organ. |
| --- | --- |

26.

| 27. | I linje med Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2016 betonar ReK behovet av samordning och, när så är möjligt, integrering i en enda övervakningsmekanism av de befintliga verktygen på unionsnivå för att bedöma rättsstatsprincipen, demokratin och de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Det är mycket viktigt att övervakningen bygger på ett system för rapportering av eventuella överträdelser som är öppet för bidrag från så många relevanta källor som möjligt, inbegripet lokala och regionala myndigheter och den akademiska världen, men även från enskilda personer och det organiserade civila samhället. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén håller med om att kommissionen bör ansvara för ledningen av övervakningssystemet, men väcker frågan om den roll som unionens byrå för grundläggande rättigheter kan och bör spela i samband med den årliga övervakningen. ReK uppmanar kommissionen att bedöma om det är nödvändigt att ändra byråns uppdrag för att till fullo kunna utnyttja dess potential. |
| --- | --- |

29.

Konkreta förslag för ett större deltagande av ReK och de regionala och lokala myndigheterna när det gäller att stärka rättsstatsprincipen i unionen

| 30. | Kommittén föreslår att man stärker ReK:s, de lokala och regionala myndigheternas och det civila samhällets deltagande i främjandet av en kultur av respekt för rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Det årliga evenemang för att främja rättsstatsprincipen som kommissionen föreslår bör vara slutpunkten på en rad möten på regional och nationell nivå, som kulminerar i det gemensamma evenemanget på unionsnivå. ReK uppmanar därför kommissionen att i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna och medlemsstaterna anordna regionala möten om rättsstatsprincipen som ska föregå och förbereda det årliga evenemanget. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Det årliga evenemanget behöver inte nödvändigtvis äga rum i Bryssel: en ny europeisk stad eller region skulle kunna stå värd för detta evenemang varje år. ReK föreslår därför att kommissionen varje år utnämner en ”rättsstatsprincipens stad”, där det årliga evenemanget ska hållas. |
| --- | --- |

32.

| 33. | De medel som för närvarande anslås för det civila samhället och oberoende medier i den fleråriga budgetramen bör ökas avsevärt. En del av dessa medel bör avsättas för lokala medier. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Utöver de europeiska rättsliga nätverken bör också advokatsamfunden och sammanslutningarna av advokater göras delaktiga i den främjande- och övervakningsverksamhet som kommissionen föreslår. På lokal nivå uppfattas advokaterna som den första försvarslinjen mot eventuella missbruk och kränkningar av rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Sammanslutningarna av advokater är dessutom spridda över hela unionens territorium och verksamma på alla europeiska styresnivåer (lokal, regional, nationell och EU). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Även ombudsmännen, som är mycket vanliga på lokal och regional nivå, bör göras delaktiga i den främjande- och övervakningsverksamhet som kommissionen föreslår. Dessa garantiinstitutioner bör delta i insamlingen av information samt vid de regionala mötena och evenemangen för att främja rättsstatens principer. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ReK välkomnar varmt kommissionens avsikt att stödja universitet och forskningscentrum för att studera frågor med anknytning till rättsstatsprincipen. Betydande bidrag bör riktas till forskare som är verksamma i medlemsstater där rättsstatens principer, på grundval av fastställda parametrar, är mer utsatta för risker. En del av den finansierade verksamheten bör omfatta spridning av dessa principer till de regionala och lokala samhällena, bl.a. med deltagande av det organiserade civila samhället. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén betonar att tusentals lokala tjänstemän och aktörer genom förvaltningen av unionsmedel bekantar sig med unionens regler och strategier. De lokala och regionala myndigheter som förvaltar unionsmedel bör utbilda sina tjänstemän även i frågor som rör rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Med utgångspunkt i sina egna erfarenheter av att sprida EU:s politik, och i samordning med befintliga initiativ, skulle ReK, med stöd av kommissionen och i samarbete med EESK, kunna anordna utbildningstillfällen för lokala tjänstemän och aktörer. |
| --- | --- |

38.

| 39. | I synnerhet föreslår ReK att man ska bedöma nyttan av ett pilotprojekt för att på en grupp utvalda lokala och regionala myndigheter tillämpa en förteckning över rättsstatskriterier (på grundval av Venedigkommissionens förteckning). Inom ramen för institutionens tillgängliga resurser skulle initiativet kunna följa en av de nätverksmodeller som redan stöds av ReK, såsom nätverket för övervakning av subsidiaritetsprincipen eller de regionala naven. Ett begränsat antal städer och regioner skulle på frivillig basis kunna kontrollera sina egna myndigheters och avdelningars efterlevnad av rättsstatens principer. ReK skulle kunna utarbeta en förteckning över parametrar som ska tillämpas och samordna egenkontrollen av de lokala och regionala myndigheterna, som skulle åta sig att göra lokala partner såsom universitet, ombudsmän, advokatsamfund och det organiserade civila samhället delaktiga i denna verksamhet. |
| --- | --- |

39.

Slutsatser

| 40. | Mot bakgrund av ovanstående






  — | uppmanar ReK kommissionen att se till att mekanismerna för att skydda rättsstatsprincipen, i synnerhet det årliga övervakningssystemet, tar vederbörlig hänsyn till risken för kränkningar av de grundläggande rättigheterna och de demokratiska principerna i medlemsstaterna, även på regional och lokal nivå, |
| --- | --- | --- |

40.

—

uppmanar ReK kommissionen att se till att mekanismerna för att skydda rättsstatsprincipen, i synnerhet det årliga övervakningssystemet, tar vederbörlig hänsyn till risken för kränkningar av de grundläggande rättigheterna och de demokratiska principerna i medlemsstaterna, även på regional och lokal nivå,

| — | uppmanar ReK kommissionen att fortsätta sin fortlöpande övervakning av eventuella kränkningar av rättsväsendets oberoende och av offentliga myndigheters eventuella inblandning i medier, |
| --- | --- |

—

uppmanar ReK kommissionen att fortsätta sin fortlöpande övervakning av eventuella kränkningar av rättsväsendets oberoende och av offentliga myndigheters eventuella inblandning i medier,

| — | föreslår ReK att man främjar och stärker de övervakningsinitiativ beträffande medierna som kommissionen redan har lanserat, |
| --- | --- |

—

föreslår ReK att man främjar och stärker de övervakningsinitiativ beträffande medierna som kommissionen redan har lanserat,

| — | uppmanar ReK till att avsevärt öka de medel som för närvarande anslås för det civila samhället och oberoende medier i den fleråriga budgetramen, och föreslår att en del av dessa medel ska avsättas för lokala oberoende medier, |
| --- | --- |

—

uppmanar ReK till att avsevärt öka de medel som för närvarande anslås för det civila samhället och oberoende medier i den fleråriga budgetramen, och föreslår att en del av dessa medel ska avsättas för lokala oberoende medier,

| — | föreslår ReK att ett särskilt avsnitt i den årliga rapporten om rättsstatsprincipen ska ägnas åt risken för överträdelser som begås av icke-statliga aktörer, i synnerhet stora privata ekonomiska aktörer som är aktiva i den digitala ekonomin, |
| --- | --- |

—

föreslår ReK att ett särskilt avsnitt i den årliga rapporten om rättsstatsprincipen ska ägnas åt risken för överträdelser som begås av icke-statliga aktörer, i synnerhet stora privata ekonomiska aktörer som är aktiva i den digitala ekonomin,

| — | uppmanar ReK till att följa upp avsikten att återuppta processen för unionens anslutning till Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

uppmanar ReK till att följa upp avsikten att återuppta processen för unionens anslutning till Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna,

| — | uppmanar ReK till att betrakta villkorlighet för medel som en lösning som ska användas enbart i händelse av allvarliga och systematiska överträdelser, och till att säkerställa att de lokala och regionala myndigheterna inte drabbas orättvist av sanktionerna, |
| --- | --- |

—

uppmanar ReK till att betrakta villkorlighet för medel som en lösning som ska användas enbart i händelse av allvarliga och systematiska överträdelser, och till att säkerställa att de lokala och regionala myndigheterna inte drabbas orättvist av sanktionerna,

| — | uppmanar ReK kommissionen att betrakta införandet av systemet för övervakning av medlemsstaterna som en prioritet och att anslå tillräckliga finansiella medel och personalresurser till inrättandet av detta nya instrument, |
| --- | --- |

—

uppmanar ReK kommissionen att betrakta införandet av systemet för övervakning av medlemsstaterna som en prioritet och att anslå tillräckliga finansiella medel och personalresurser till inrättandet av detta nya instrument,

| — | uppmanar ReK till att genomföra förslagen i detta yttrande, som syftar till att stärka ReK:s, de lokala och regionala myndigheternas och det civila samhällets deltagande i främjandet av en kultur av respekt för rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

—

uppmanar ReK till att genomföra förslagen i detta yttrande, som syftar till att stärka ReK:s, de lokala och regionala myndigheternas och det civila samhällets deltagande i främjandet av en kultur av respekt för rättsstatsprincipen.

Bryssel den 12 februari 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 29.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/20

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Utvidgningspaketet 2019

(2020/C 141/05)

| Föredragande: | Jaroslav HLINKA (SK–PES), stadsdelsborgmästare, Košice-Juh |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – 2019 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik
  COM(2019) 260 final; SWD(2019) 215 final; SWD(2019) 216 final; SWD(2019) 217 final; SWD(2019) 218 final; SWD(2019) 219 final; SWD(2019) 220 final |

Föredragande:

Jaroslav HLINKA (SK–PES), stadsdelsborgmästare, Košice-Juh

Referensdokument:

Meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – 2019 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik

COM(2019) 260 final; SWD(2019) 215 final; SWD(2019) 216 final; SWD(2019) 217 final; SWD(2019) 218 final; SWD(2019) 219 final; SWD(2019) 220 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna iakttagelser

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) noterar med stort intresse kommissionens meddelande från 2019 om EU:s utvidgningspolitik, dess landsrapporter om kandidatländerna Albanien, Montenegro, Nordmakedonien, Serbien och Turkiet, en rapport om Kosovo (*1) samt det parallella yttrandet om Bosnien och Hercegovinas ansökan om medlemskap i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK stöder fullt ut kommissionens erkännande av att utvidgningen ligger i EU:s eget politiska, säkerhetsmässiga och ekonomiska intresse, och är en geostrategisk investering i fred, stabilitet, säkerhet och ekonomisk tillväxt i hela Europa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén välkomnar att EU-ländernas ledare bekräftade sitt otvetydiga stöd för ett europeiskt perspektiv för västra Balkan och att partnerna på västra Balkan återigen anammade detta perspektiv som sitt beslutsamma strategiska val vid toppmötet mellan EU och västra Balkan i Sofia i maj 2018. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vi välkomnar att det i kommissionens förslag om instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) inom den fleråriga budgetramen för 2021–2027 anges att stödet ska användas på ett mer strategiskt och dynamiskt sätt, med fokus på de viktigaste prioriteringarna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén uppmanar i detta sammanhang kommissionen att arbeta vidare med de nationella regeringarna i kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna för att ta fram särskilda instrument i syfte att bygga upp kapaciteteten hos de lokala och regionala myndigheterna på västra Balkan så att de effektivt kan utnyttja den tilldelade finansieringen, samt för att ta itu med den strukturella klyftan i deras kapacitet att samfinansiera och förfinansiera förberedelserna inför och genomförandet av EU-stödda projekt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vi upprepar att effektiva reformer av den offentliga förvaltningen i länderna på västra Balkan, inbegripet en decentralisering av skattesystemet, är av avgörande betydelse för att förbättra det lokala styret, för att de lokala och regionala myndigheterna tillsammans med sina medborgare ska kunna utveckla och tillhandahålla högkvalitativa tjänster till medborgarna, för deras deltagande i regionalt samarbete och goda grannförbindelser samt för att uppnå de ambitiösa europeiska och globala agendorna i fråga om hållbar utveckling och klimatförändringar. |
| --- | --- |

6.

Landspecifika iakttagelser

| 7. | ReK välkomnar det historiska Prespa-avtalet som Nordmakedonien och Grekland ingick i juni 2018 och som löste en 27 år gammal namnkonflikt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén välkomnar att rådet har beslutat att reagera på de framsteg som gjorts av Albanien och Nordmakedonien på de områden som rådet enhälligt kom överens om i sina slutsatser från juni 2018, och stakat ut vägen mot att inleda anslutningsförhandlingar med de två länderna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Vi beklagar att de lokala valen i Albanien i juni 2019 kännetecknades av oppositionens bojkott och lågt valdeltagande, och upprepar att utvidgningsprocessen är meritbaserad och beroende av att demokratins principer och andra Köpenhamnskriterier efterlevs. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ReK uttrycker djup oro över att ytterligare rådsbeslut om Albanien och Nordmakedonien inledningsvis sköts upp från juni till oktober 2019, och vi är djupt besvikna över Europeiska rådets beslut i oktober 2019 att ytterligare skjuta upp starten för EU:s anslutningsförhandlingar med Albanien och Nordmakedonien, som båda har uppvisat ett kontinuerligt engagemang för sitt europeiska vägval. Kommittén beklagar också att detta beslut inte grundades på enskilda utvärderingar av kandidatländernas framsteg och varnar för att avsaknaden av en positiv signal till de båda kandidatländerna också skulle kunna få negativa återverkningar på lokal och regional nivå. Vidare rekommenderar kommittén att rådet finner en positiv lösning i denna fråga före toppmötet mellan EU och västra Balkan i Zagreb i maj 2020. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén ställer sig helhjärtat bakom Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2019 (1) om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien och uppmanar med kraft rådet att beakta att en trovärdig strategi för EU:s utvidgning måste vara motiverande och bygga på de resultat som tidigare uppnåtts och som alla parter tidigare kommit överens om, samt ge ett stabilt och trovärdigt perspektiv för alla berörda länder. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK är bekymrat över att en brist på framsteg i utvidgningen också direkt kan påverka EU:s säkerhet och välbefinnande, eftersom det kan innebära att alla länder på västra Balkan gradvis dras till tredje parter, inbegripet – men inte begränsat till – Ryssland och Kina, som redan försöker öka sitt inflytande i regionen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Vi noterar med oro att Serbien och Montenegro ännu inte agerat med större beslutsamhet i viktiga frågor, särskilt när det gäller att göra det politiska livet mindre polariserat, även på lokal nivå. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK uppmanar med kraft alla politiska aktörer och myndighetsnivåer i Serbien, Montenegro och Bosnien och Hercegovina att nära samarbeta i partnerskap för att genomföra rekommendationerna från OSSE/ODIHR om att förbättra de lokala valförfarandena, och att arbeta för att skapa en öppen och inkluderande lokal politisk miljö, som bygger på partiöverskridande debatter och är fri från politiska påtryckningar och hot mot politiska motståndare. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén uppmanar kommissionen att i anslutningsförhandlingarna med Serbien ta upp anklagelserna om hot mot demokratiskt valda befattningshavare som tillhör oppositionspartier, i synnerhet i kommunerna Paraćin, Šabac och Čajetina. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vi konstaterar att Bosnien och Hercegovina ännu inte i tillräcklig grad uppfyller Köpenhamnskriterierna och håller med om att anslutningsförhandlingar bör inledas så snart landet uppfyller dem i tillräcklig grad. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ReK upprepar sin djupa oro och sin bestörtning över att Mostar är den enda kommunen i Bosnien och Hercegovina där inga lokala val har hållits sedan 2008. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Med tanke på Bosnien och Hercegovinas ansökan om EU-medlemskap uppmanar kommittén framför allt lokala politiska ledare i Mostar och i Federationen Bosnien och Hercegovina att upphöra med denna exempellösa överträdelse av principerna i artikel 3 i den europeiska konventionen om kommunal självstyrelse, som är bindande för alla Europarådets medlemsstater, även Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Om frågan om valet i Mostar lämnas olöst innebär det i praktiken att Bosnien och Hercegovina inte kan ansluta sig till EU, eftersom landet vid en eventuell anslutning skulle bryta mot artikel 40 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, genom att beröva EU-medborgare som är bosatta i landet rätten att rösta och ställa upp i kommunalval. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Vi erinrar om att kommissionen i juli 2018 bekräftade att Kosovo har uppfyllt alla riktmärken för viseringsliberalisering som godkänts av rådet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | ReK välkomnar Europaparlamentets stöd för kommissionens förslag om viseringsliberalisering för innehavare av pass från Kosovo, som framfördes i september 2018 och mars 2019, och som upprepades under den nya mandatperioden av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i september 2019. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommittén uppmanar rådet att snarast ta itu med viseringsliberaliseringen för Kosovo, som fortfarande är det enda landet på västra Balkan vars medborgare behöver visum för att resa till EU-länder. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Vi beklagar att Turkiet har upplevt en fortsatt kraftig försämring av centrala mänskliga rättigheter, med en allvarlig tillbakagång när det gäller rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter. Kommittén beklagar vidare den försvagning av effektiva kontroller och motvikter i det politiska systemet som uppstått till följd av ikraftträdandet av de konstitutionella ändringarna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ReK noterar slutsatserna från rådet (allmänna frågor) från juni 2018, där det konstateras att Turkiets anslutningsförhandlingar i praktiken har avstannat, att man inte kan överväga att inleda eller avsluta några ytterligare kapitel samt att inget ytterligare arbete för en modernisering av tullunionen mellan EU och Turkiet planeras för närvarande. Vi beklagar att Turkiet fortfarande vägrar att efterleva bestämmelserna i tilläggsprotokollet till associeringsavtalet med EU och erkänna Republiken Cypern. Kommittén upprepar mot denna bakgrund sina tidigare farhågor och rekommendationer angående Cypern, som ReK i detalj framförde i sitt yttrande om Utvidgningspaketet 2018. ReK beklagar vidare att Turkiet, trots Europeiska unionens upprepade uppmaningar att landet ska upphöra med sin olagliga verksamhet i östra Medelhavet, fortsätter att borra inom Cyperns territorialvatten, och bekräftar sin fulla solidaritet med Cypern när det gäller landets internationella erkännande, suveränitet och rättigheter i enlighet med internationell rätt. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén påminner om betydelsen av Varoshas status, såsom den fastställts i tidigare resolutioner från FN:s säkerhetsråd, inklusive resolution 550 (1984) och resolution 789 (1992), och upprepar att inga åtgärder bör vidtas som inte är förenliga med dessa resolutioner. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ReK hyser allvarliga farhågor när det gäller den turkiska valprocessens laglighet och integritet, framför allt beslutet 2019 i Turkiets högsta valråd om att lokalvalet i Istanbul ska tas om samt de turkiska myndigheternas beslut att ersätta de demokratiskt valda borgmästarna i Diyarbakır, Mardin och Van med tillsatta provinsguvernörer som tillförordnade borgmästare. Vi fördömer skarpt ytterligare repressiva handlingar gentemot ledamöter i kommunfullmäktige och kommunanställda; sådana handlingar är oförenliga med andan och principerna i den europeiska konventionen om kommunal självstyrelse. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén erkänner att Turkiet fortfarande är en viktig partner för EU på området migration och flyktingar, och upprepar sin övertygelse om att en andel av de medel som EU anslagit bör öronmärkas för de lokala och regionala myndigheter som är direkt involverade i hanteringen av migrationsflöden av fördrivna personer och flyktingar. Återtagandeavtalet mellan EU och Turkiet bör genomföras fullt ut och på ett verkningsfullt sätt gentemot alla medlemsstater, samtidigt som det bör noteras att samarbete på området rättsliga och inrikes frågor med alla EU-medlemsstater fortsätter att vara av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Vi uppmanar de lokala och regionala myndigheterna i EU att ytterligare stärka samarbetet med sina motsvarigheter i kandidatländer och potentiella kandidatländer, följa dem på deras väg mot en fördjupad europeisk integration och stärka deras institutionella och administrativa kapacitet på regional och lokal nivå, samt deras förmåga att främja och respektera europeiska värden och principer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK erinrar i detta sammanhang om den oersättliga roll som de nationella sammanslutningarna av lokala och regionala myndigheter och nätverket av sammanslutningar av lokala myndigheter i sydöstra Europa (NALAS) spelar. De kan stödja de lokala och regionala myndigheterna vid genomförandet av reformer av den offentliga förvaltningen och uppbyggnaden av myndigheternas kapacitet för att förbättra utövandet av befogenheter och tillhandahållandet av lokala offentliga tjänster. |
| --- | --- |

29.

De lokala och regionala myndigheternas roll i utvidgningsprocessen

| 30. | Kommittén understryker att EU:s principer om subsidiaritet, proportionalitet och flernivåstyre även bör tillämpas på EU:s utvidgningsprocess. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Det är mycket viktigt att de lokala och regionala myndigheterna deltar i utvidgningsprocessen för att den ska vara inkluderande och hållbar. Framgången för EU:s utvidgning till västra Balkan kommer att vara beroende av medborgarnas fortsatta stöd och de lokala och regionala myndigheternas engagemang för att skapa de önskade hållbara effekterna på lokal nivå i ett partnerskap mellan lokala, regionala och centrala myndigheter och med Europeiska unionen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Vi erinrar om att över 60 % av EU:s regelverk genomförs på lokal nivå, medan – inom den nuvarande fleråriga budgetramen – nästan en tredjedel av EU:s totala budget avsätts för sammanhållningspolitiken, som är inriktad på alla EU:s regioner och städer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | De lokala och regionala myndigheterna har en viktig roll att spela i utvidgningsprocessen, inte bara när det gäller de politiska kriterierna, utan även som drivkrafter för ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling inom sina områden och som tillhandahållare av offentliga tjänster av god kvalitet till sina medborgare. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Att de lokala och regionala myndigheterna ges möjlighet att fullgöra denna uppgift är en avgörande förutsättning för ett hållbart genomförande av EU:s utvidgningsstrategi för västra Balkan och för en framgångsrik europeisk integration i framtiden. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ReK välkomnar kommissionens erkännande av att de lokala och regionala myndigheternas roll måste beaktas och att man måste hitta en lämplig balans mellan centrala, regionala och lokala myndigheter, som på bästa sätt stöder genomförandet av reformer och tillhandahållandet av tjänster till medborgarna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén påminner om att den i sitt yttrande om utvidgningspaketet 2018 beklagade bristen på specifika politiska förslag rörande lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Vi uppmanar kommissionen att föreslå konkreta strategier, verktyg och instrument för att involvera lokala och regionala myndigheter på västra Balkan i syfte att stärka deras roll som den styresnivå som befinner sig närmast medborgarna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Vi uppmanar kommissionen att ta fram ett praktiskt verktyg för att stödja en effektiv kapacitetsuppbyggnad av lokala och regionala myndigheter på västra Balkan i syfte att harmonisera deras offentliga politik på lokal och regional nivå med EU:s regelverk genom särskild utbildning, ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis i hela regionen, och med deras motsvarigheter i EU, i linje med programmet för kommunal förvaltning, det regionala utbildningsprogrammet eller Erasmus för lokala och regionala företrädare. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén uppmanar än en gång kommissionen att utvidga stödprogrammet för förbättring av förvaltning och ledning (Sigma) till förvaltningsnivåerna under den nationella nivån i kandidatländer och potentiella kandidatländer, i syfte att fastställa decentraliserade modeller för reformer av den offentliga förvaltningen och stödja förbättringen av det lokala styret och den lokala offentliga förvaltningen, så att EU:s regelverk kan tillämpas. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommissionen uppmanas på nytt att införa tillfälliga operativa metoder som möjliggör användning av Taiex- och partnersamverkansinstrumenten för samarbete mellan lokala och regionala myndigheter i medlemsstater, kandidatländer och potentiella kandidatländer. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommittén är beredd att bedriva ett nära samarbete med den nya kommissionen, och i synnerhet med kommissionsledamoten med ansvar för grannskap och utvidgning, om det praktiska genomförandet och användningen av dessa instrument på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

41.

Rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna

| 42. | ReK upprepar att uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna måste fortsätta att vara den avgörande faktorn för att bedöma kandidatländernas beredskap att bli EU-medlemsstater, och stöder till fullo principerna om rättvisa och stränga villkor och om ”det grundläggande först”. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kommittén noterar med stor oro att välfungerande demokratiska institutioner, liksom trovärdiga framsteg på rättsstatsområdet, fortfarande är en stor utmaning i de flesta kandidatländer och potentiella kandidatländer. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Vi är i detta sammanhang också oroade över det alltmer fientliga klimatet för det civila samhället i länderna, liksom den negativa utvecklingen på området för yttrandefrihet och mediernas oberoende. |
| --- | --- |

44.

| 45. | På grund av sin närhet till medborgarna spelar de lokala och regionala myndigheterna en avgörande roll för främjandet av och respekten för europeiska värden, och de befinner sig i främsta linjen när det gäller att bekämpa rasism och hatpropaganda, skydda utsatta grupper och minoriteter samt främja social sammanhållning. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Kommittén är djupt övertygad om att de lokala och regionala myndigheterna själva kan spela en mer framträdande roll när det gäller att sätta ramarna för den lokala politiska arenan och det offentliga politiska rummet, och kan ta sin del av ansvaret för att ta itu med vissa av de brister som rör rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, vilket framhållits av kommissionen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Vi uppmanar de lokala och regionala myndigheterna i kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna att intensifiera sina insatser för att uppnå konkreta resultat när det gäller att |
| --- | --- |

47.

| 47.1 | skapa en positiv och gynnsam miljö för det civila samhället på lokal nivå, och när det gäller att inkludera det civila samhällets organisationer i lokalt inkluderande beslutsfattande, |
| --- | --- |

47.1

| 47.2 | bekämpa all diskriminering på alla grunder, i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet av personer med funktionsnedsättning, utsatta grupper och etniska minoriteter, särskilt romer, |
| --- | --- |

47.2

| 47.3 | bekämpa utestängning, marginalisering och diskriminering av homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella, samt bekämpa hatpropaganda och våld mot dessa grupper, |
| --- | --- |

47.3

| 47.4 | förbättra kvinnors representation på alla områden inom den offentliga förvaltningen på lokal och regional nivå, och rent allmänt säkerställa jämställdhet och förebygga och bekämpa diskriminering och alla former av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

47.4

| 48. | ReK uppmanar kommissionen att erkänna de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att ta itu med grundläggande frågor på lokal nivå, att underlätta uppbyggnaden av deras kapacitet och kompetens när det gäller rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter samt att stödja dem genom att tillhandahålla konkreta verktyg och instrument så att de kan fullgöra denna roll. |
| --- | --- |

48.

De lokala och regionala myndigheternas roll i Agenda 2030 för hållbar utveckling

| 49. | Kommittén påminner om sitt nyligen framlagda yttrande om målen för hållbar utveckling som en grund för en långsiktig EU-strategi för ett hållbart Europa senast 2030, där det understryks att 65 % av de 169 delmålen för de 17 målen för hållbar utveckling kräver att regionerna och städerna engagerar sig kraftfullt i genomförandet av målen, om de ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Målet att ”ingen ska hamna på efterkälken” kräver att alla styresnivåer säkerställer integration över hela linjen och att det utformas platsbaserade strategier som garanterar ömsesidigt stöd och sammanhållning. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Vi påminner också om att de lokala och regionala myndigheterna har en nyckelroll när det gäller att uppnå de mål som anges i FN:s Parisavtal om klimatförändringar, och att klimatåtgärder på lokal nivå är av avgörande betydelse för att man ska kunna begränsa och anpassa sig till klimatförändringarna samt skapa lokala möjligheter till hållbara investeringar och tillväxt. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kommittén är därför övertygad om att borgmästaravtalet för klimat och energi, som är en gräsrotsrörelse, kan vara en drivkraft för att göra det möjligt för städer och kommuner i länderna på västra Balkan att bidra till att uppnå Parisavtalet och Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling genom att anpassa dem till lokala förhållanden. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Vi uppmanar kommissionen att bättre integrera länderna på västra Balkan, och särskilt deras lokala och regionala myndigheter, i den framtida utvecklingen av borgmästaravtalet för klimat och energi, eller motsvarande nationella och regionala initiativ som engagerar lokal och regional nivå, och utnyttja potentialen hos nationella sammanslutningar av lokala och regionala myndigheter och nätverket av sammanslutningar av lokala myndigheter i sydöstra Europa (NALAS) för att underlätta fastställandet och genomförandet av lokala klimathandlingsplaner och energieffektivitetsplaner, planer för hållbar rörlighet i städer samt andra lokala och regionala politiska instrument som syftar till att uppnå Agenda 2030. |
| --- | --- |

53.

Bryssel den 12 februari 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(*1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

*1

(1)  Europaparlamentets resolution 2019/2883(RSP).

1

---

| 29.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/25

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Regionernas och städernas bidrag till Afrikas utveckling

(2020/C 141/06)

| Föredragande: | Robert ZEMAN (CZ–EPP), ledamot, stadsfullmäktige, Prachatice |
| --- | --- |

Föredragande:

Robert ZEMAN (CZ–EPP), ledamot, stadsfullmäktige, Prachatice

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Bakgrund

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) erinrar om att hållbar utveckling och framgångsrik utvecklingspolitik är beroende av, och påverkar, många andra teman och politikområden, exempelvis allmänt stöd till etableringen av personliga kontakter och samarbetsramar mellan lokala och regionala myndigheter, social- och hälsopolitik, hantering av migration, skydd och säkerhet, och stöd till hållbar ekonomisk utveckling, särskilt för små och medelstora företag, främjande av kunskapsutbyte och god förvaltning m.m. De lokala och regionala myndigheterna är nyckelaktörer i många av dessa frågor, både inom och utanför EU, och det är därför mycket viktigt att utveckla nya idéer om hur de ska kunna bidra till hållbar utveckling, framför allt i Afrika. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén efterlyser ett komplext angreppssätt från EU:s sida, och betonar att framgångsrika åtgärder kräver ett nära samarbete med behöriga partner i de afrikanska länderna och med internationella institutioner som UNHCR (1) eller Internationella organisationen för migration (IOM) (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén konstaterar att ett brett upplagt utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete är ett sätt att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migrationen till EU. Att ta itu med den komplexa frågan om migration med dess många aspekter kräver och kommer att kräva betydande offentliga resurser i EU. Ett sådant angreppssätt skulle också kunna bidra till att minska de negativa sociala och säkerhetsrelaterade uppfattningarna om migration till EU och till att mildra vissa spänningar i de europeiska samhällena som underblåser politisk och samhällelig extremism. |
| --- | --- |

3.

Europeiska regionkommitténs hittillsvarande arbete och yttranden

| 4. | Europeiska regionkommittén hänvisar därför till det mycket viktiga arbete som hittills har utförts av kommittén och i synnerhet de yttranden som utarbetats av Hans Janssen, Peter Bossman och Jesús Gamallo Aller (3) och föreslår följande diskussionsfrågor och ett antal mer konkreta åtgärder för att förbättra människors tillvaro och främja hållbar utveckling i Afrika i syfte att minska trycket på människor att migrera (4). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europeiska regionkommittén upprepar sitt stöd för det föreslagna instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) som en viktig finansieringskälla för riktat stöd till hållbar utveckling. ReK efterlyser på nytt inrättandet av särskilda program med egen budget, även utanför NDICI (5), som ska stödja EU:s städers och regioners arbete på utvecklingsområdet, inklusive olika långsiktiga projekt i Afrika. Dessa program skulle i idealfallet kunna förvaltas direkt av regioner i hela EU och skulle göra det möjligt för städer, kommuner, företag och icke-statliga organisationer från dessa regioner att delta i projekten, som i linje med FN:s mål för hållbar utveckling (6) syftar till att förbättra tillvaron i vissa geografiska områden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén betonar att dessa program bör betraktas som långsiktiga så att deltagarna kan engagera sig under längre tid. |
| --- | --- |

6.

| 7. | För att uppmuntra regioner att delta i dessa program, särskilt de som inte redan har särskild erfarenhet av utvecklingssamarbete, bör ett system med incitament och tekniskt stöd fastställas i programmen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén är övertygad om att sådana särskilda program skulle kunna göra det möjligt för europeiska regioner, städer, företag, icke-statliga organisationer och medborgare att öka sina möjligheter att bli aktiva i främjandet av en hållbar utveckling utanför EU, lära sig mer om livet i andra delar av världen, särskilt i Afrika, och samtidigt utveckla affärsmöjligheter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén föreslår att sådana program ska bygga på inbjudningar till regionerna att delta med särskild tonvikt på gränsöverskridande samarbete, för att sammanföra erfarenheter, mänskliga resurser och know-how. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén anser att dessa program bör vara så enkla som möjligt att förvalta. |
| --- | --- |

10.

Etablera personliga kontakter och öka kontakternas kapacitet som grundläggande verktyg för ändamålsenligt utvecklingssamarbete

| 11. | Kommittén påminner om att vissa av EU:s yttersta randområden har nära historiska band med Afrika samt erfarenhet på områden av intresse för grannländerna, och anser att möjligheterna till samarbete på båda sidor om gränsen bör maximeras genom att man på ett så flexibelt sätt som möjligt utnyttjar de möjligheter som den kommande perioden för med sig, inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet och instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI). |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK anser det vara av avgörande betydelse att man drar nytta av det samarbete och de allianser som EU:s kommuner och regioner har med sina afrikanska motsvarigheter, för att inlemma en strategi för överensstämmelse mellan strategier och beakta kunskaperna på områdena utveckling och regionalt samarbete samt innovation (i linje med strategin för smart specialisering). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europeiska regionkommittén betonar att det för att projekten ska vara långsiktigt hållbara är nödvändigt att i största möjliga mån bygga upp kapaciteten samt de direkta kontakterna mellan medborgarna i syfte att säkerställa egenansvar för projekten av båda parter och därmed öka projektens inverkan på de berörda medborgarna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén är övertygad om att det är nödvändigt med rörlighet samt att stärka och utvidga genuina partnerskapskontakter mellan företrädarna för, och därefter direkt mellan invånarna i, regionerna, städerna och kommunerna i EU och Afrikanska unionen (AU), för att få brett stöd från allmänheten för genomförandet av sådana projekt. Lokala myndigheter och aktörer hör till de politiska aktörer som åtnjuter störst respekt och legitimitet när det gäller faktiskt genomförande av projekt som förbättrar tillvaron i Afrika. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén konstaterar på grundval av sina ledamöters erfarenheter att tillräckligt bra, aktiva och olikartade personliga kontakter mellan de politiska beslutsfattarna, det civila samhället och medborgarna är avgörande som grunden för konkreta projekt samt deras varaktighet och goda funktion på lång sikt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén är övertygad om att tillförlitlig information om vanliga människors verkliga liv i EU och Afrika är ett viktigt sätt att minska intresset för irreguljär migration till Europa. Informationen får inte bara förmedlas av medierna, utan bör i så stor utsträckning som möjligt även spridas från person till person. Till exempel kan direkta utbyten mellan lokala och regionala myndigheter främja den ömsesidiga förståelsen för olika kulturella och socioekonomiska verkligheter, och skulle kunna förbättra genomförandet av utvecklingsprojekt. Dessa kontakter måste därför byggas upp och även stödjas ekonomiskt. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén stöder bidrag från städer och regioner samt deras kommuner, på så bred front som möjligt, även i EU-medlemsstater som för närvarande inte har intensiva band för utvecklingssamarbete med de afrikanska länderna. Sådana bidrag skulle kunna leda till ett bredare, mer varierat och effektivare genomförande av projekt och verksamhet till stöd för hållbar utveckling i afrikanska länder och samtidigt stärka samarbetets legitimitet i medborgarnas ögon i dessa medlemsstater. För att överbrygga kulturella och språkliga problem rekommenderas också trilaterala regionala och lokala partnerskap. |
| --- | --- |

17.

Ett helhetsgrepp på samarbetet med de afrikanska regionerna och kommunerna som en förutsättning för långsiktig framgång

| 18. | Europeiska regionkommittén betonar att en överföring av europeiska lokala och regionala myndigheters erfarenheter av det dagliga arbetet med direkt territoriell förvaltning och av samarbetet med varandra, i synnerhet över landsgränserna, tillsammans med ett helhetsgrepp som inte bara omfattar utvecklingssamarbete, är ett effektivt sätt att förbättra tillvaron i Afrikanska unionens länder. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén anser därför att projekt för utbyte av bästa praxis, såsom ReK:s Nicosia-initiativ, är användbara verktyg för att skapa ett direkt och konkret samarbete mellan partner i och utanför EU på lokal och regional nivå (7). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén föreslår att projekt som förvaltas av EU:s regioner ska syfta till nära partnerskap med regionala företag, icke-statliga organisationer eller experter, i samarbete med kommuner, deras företag, lokala afrikanska företag, organisationer och arbetstagare. Sådana projekt måste bygga på målen för hållbar utveckling (8) (stadsplanering, vattenförsörjning och vattenrening, avfallshantering och användning av avfall i den cirkulära ekonomin osv.) och på ett flexibelt och långsiktigt sätt kunna reagera på samhällenas behov. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén är medveten om att det är mycket komplicerat, krävande och ofta riskfyllt att genomföra projekt för främjande av hållbar utveckling i Afrika. Vi anser därför att ytterligare instrument för att stödja städer och regioner i EU i deras samarbetsprojekt bör inrättas, som är inriktade på projektens hållbarhet och säkerhet och som främjar sådan gemensam verksamhet som motiverar och stabiliserar projektens genomförande på lång sikt. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommittén föreslår att projekt, utbyte av bästa praxis och andra insatser i synnerhet inriktas på att stabilisera situationen för ungdomar och kvinnors ställning i samhället (9), både som grupper och som enskilda, bland annat i form av peer to peer-arbete, och på det sättet gör det möjligt för dem att utvecklas personligen och få en stärkt framtidstro, och därmed även ökar deras förmåga att bidra till hållbarheten i sin närmiljö. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén anser att små och medelstora företag är grunden för ett fungerande, modernt och stabilt civilt samhälle. Utöver projekt som främjar de små och medelstora företagen i Afrika föreslår kommittén därför också exempelvis praktiktjänstgöring i EU, utbyte av anställda, eventuellt bildande av gemensamma europeiska och afrikanska företag och alla andra insatser som ökar sysselsättningen i små företag. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén är medveten om att det är nödvändigt att främja lokala lösningar för sysselsättning, företagande, hälsa, miljöskydd och annan verksamhet, men att man samtidigt måste öka handelsutbytet, företagandet och samarbetet på internationell nivå. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén konstaterar att alla insatser har som mål att förbättra tillvaron för enskilda personer, familjer och lokalsamhällen, i syfte att främja medelklassens utveckling som upprätthållare av ett stabilt och sunt samhälle. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén är medveten om att framgången för projekt till stöd för hållbar utveckling bör stödjas med informationsinsatser beträffande EU:s, dess medlemsstaters och deras lokala och regionala myndigheters erfarenheter som kan vara till nytta för de lokala partnerna. Det är också viktigt att söka efter lokala kontaktpersoner som kan samarbeta om projekten eller som kan hjälpa ungdomar, skolor och intresseorganisationer att hitta lämpliga partner för utbyte av erfarenheter, praktik osv. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén föreslår att tillgänglig kommunikationsteknik och sociala nätverk ska utnyttjas för att så brett och så personligt som möjligt sprida så tillförlitlig information som möjligt på grundval av officiella källor från EU och dess regioner för att minska inverkan av felaktig information och desinformation i både EU och de afrikanska länderna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommittén anser att de utvidgade förbindelserna och det förstärkta samarbetet mellan EU:s och Afrikanska unionens regioner i framtiden kan leda till förbindelser på en kvalitativt högre nivå även på EU- och AU-nivå. Nya, närmare partnerförbindelser mellan jämlikar skulle kunna underlätta fler viktiga samarbetsformer och en successiv ekonomisk och social utveckling, vilket även skulle bidra till minskat migrationstryck. |
| --- | --- |

28.

Pilotprojekt som förutsättning för att kontrollera yttrandets teoretiska utgångspunkter i praktiken

| 29. | Europeiska regionkommittén understryker att EU bör tänka globalt och handla lokalt, och anser att denna plan i grunden alltid bör förverkligas nedifrån och upp. I detta yttrande betonas därför behovet av att utnyttja europeiska regionala och lokala myndigheters samt företags och experters erfarenheter för att säkerställa ett friktionsfritt genomförande av verksamhet och projekt i samarbete med de afrikanska motparterna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Yttrandets syfte är att i så hög grad som möjligt främja en hållbar utveckling av samhället i afrikanska städer och kommuner. Kommittén anser därför att pilotprojekt och med dem förknippade insatser bör inledas så snart som möjligt, eftersom de är nödvändiga för att framgångsrikt inleda en långsiktig hjälp till de afrikanska stater där det av politiska och säkerhetsrelaterade skäl är möjligt att minska intresset för irreguljär migration, inte bara till EU-länderna utan även inom Afrika. |
| --- | --- |

30.

Bryssel den 12 februari 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  https://www.unhcr.org/

1

(2)  https://www.iom.int/

2

(3)  Grannskapet och omvärlden, Hans Janssen, 2018; Förslag om Asyl- och migrationsfonden, Peter Bossman, 2018; Migration längs den centrala Medelhavsrutten, Hans Janssen, 2017; Partnerskapsram med tredjeländer för migration, Peter Bossman, 2017; Förslag till ett nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid, Jesús Gamallo Aller, 2017; Skydd av flyktingar i deras ursprungsområden: ett nytt perspektiv, Hans Janssen, 2016; Ett anständigt liv för alla: från vision till kollektiva åtgärder, Hans Janssen, 2015.

3

(4)  Mo Ibrahim Foundation: https://mo.ibrahim.foundation/sites/default/files/2020-01/2019_Forum_Report_2.pdf

4

(5)  Grannskapet och omvärlden, Hans Janssen, 2018.

5

(6)  FN:s mål för hållbar utveckling: https://www.undp.org/content/undp/en/home/sustainable-development-goals.html

6

(7)  Nicosiainitiativet: https://cor.europa.eu/sv/our-work/Pages/Libya.aspx

7

(8)  FN:s mål för hållbar utveckling: https://www.undp.org/content/undp/en/home/sustainable-development-goals.html

8

(9)  Mo Ibrahim Foundation: https://mo.ibrahim.foundation/sites/default/files/2020-01/2019_Forum_Report_2.pdf

9

---

| 29.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/29

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Mot hållbara grannskap och små samhällen – miljöpolitik under den kommunala nivån

(2020/C 141/07)

| Föredragande: | Gaetano ARMAO (IT–EPP), vice regionpresident; ledamot, regionstyrelsen, med ansvar för ekonomi, Sicilien |
| --- | --- |

Föredragande:

Gaetano ARMAO (IT–EPP), vice regionpresident; ledamot, regionstyrelsen, med ansvar för ekonomi, Sicilien

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

A.   
  Att förstå hållbara grannskap och små samhällen

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) uppskattar den heltäckande karaktären hos FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 11, ”Hållbara städer och samhällen”, där man efterlyser ”inkluderande, säkra, motståndskraftiga och hållbara” mänskliga bosättningar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK vill framhålla det demokratiska och inkluderande flernivåstyrets viktiga roll i partnerskap mellan alla nivåer, i förekommande fall även på nivåerna under den kommunala nivån, där det finns olika modeller och enheter med mer eller mindre formaliserade strukturer, befogenheter och resurser. Att göra dem delaktiga i flernivåstyret skulle kunna vara till mycket stor hjälp för utarbetandet och det effektiva genomförandet av politiken och för det demokratiska systemets legitimitet. Detta gäller i synnerhet områden där politiska åtgärder vidtas för att bemöta allvarliga farhågor från medborgarnas sida och där både utmaningarna och de politiska svaren i hög grad påverkar medborgarnas liv, såsom miljöfrågor och klimatförändringar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén påminner om de många befintliga insatser som syftar till att främja hållbara samhällen och som uppmanar till samhällsomvandling för att ta itu med nya former av social, ekonomisk och miljömässig ojämlikhet. Det handlar bland annat om EU:s agenda för städer och dess partnerskap, Leipzigstadgan om hållbara europeiska städer, Ålborgstadgan och Ålborgsåtagandena, Baskiendeklarationen, den nya agendan för städer och många fler. |
| --- | --- |

3.

| 4. | I enlighet med ReK:s prioritering 1 för 2015–2020, ”Skapa arbetstillfällen och hållbar tillväxt i städer och regioner för att förbättra medborgarnas livskvalitet”, uppmanar kommittén till att främja konceptet med hållbara samhällen som omfattar alla områden i dessa samhällen och som även ser till att mindre rika områden kan få de möjligheter som krävs för att utveckla hållbara lösningar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Konceptet med hållbara samhällen bör syfta till att blåsa nytt liv i fattiga eller utsatta områden genom en kombination av sociala och miljömässiga mål, i linje med ReK:s yttrande om ”Det sjunde allmänna miljöhandlingsprogrammet: fokus på hållbara städer”. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK hänvisar till sitt yttrande ”Vägen till EU:s åttonde miljöhandlingsprogram”, som syftar till att se till att behoven i alla typer av samhällen beaktas i EU:s miljöpolitik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ett framgångsrikt genomförande av en stor del EU:s och medlemsstaternas miljöpolitik är beroende av att subkommunala samhällen känner egenansvar och bidrar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Viktiga miljömässiga särdrag återfinns både på och under kommunal nivå. Miljöutmaningar kan få specifika effekter i olika subkommunala enheter. Det är därför viktigt att på alla nivåer utarbeta helhetsinriktade strategier där vederbörlig hänsyn tas till mer lokala/olika situationer som kan kräva specifika svar och insatser. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK anser att ansvaret för subkommunala nivåer, och för att göra dem delaktiga, ligger hos de myndighetsnivåer i medlemsstaterna som är ansvariga för de subkommunala nivåerna. Behöriga lokala och regionala myndigheter har ett viktigt ansvar för hela det territorium som faller inom deras myndighetsutövning, och det ansvaret måste tas på allvar. Kommittén uppmanar dem att aktivt involvera och stödja de subkommunala nivåerna vid genomförandet av miljöpolitiken och att ge lokalbefolkningen möjlighet att göra sina samhällen mer hållbara. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén är medveten om den olikartade terminologi som används i fråga om dessa typer av samhällen, bl.a. byar, kvarter, stadsdelar, kommundelar, grannskap, distrikt, bostadsområden och församlingar. Dessa begrepp kan avse administrativa enheter eller samhällen utan administrativ funktion. I detta yttrande används därför uttrycken ”under den kommunala nivån” och ”subkommunal” med samma betydelse. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén är medveten om de olika sammanhang som små samhällen befinner sig i, från stads- till landsbygdsområden, från tät- till glesbefolkade områden och från rika till eftersatta områden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK betonar i synnerhet behovet av att ta hänsyn till specifika territoriella situationer, som möter särskilda miljöutmaningar. På grund av sin avlägsenhet har dessa områden ibland unika naturliga egenskaper som ger dem en oproportionerligt stor ekologisk betydelse:






  a) | Små öar kan vara fysiskt åtskilda från resten av de kommuner där de ingår, vilket begränsar tillgången till tjänster och beslutsprocesser och skapar ett stort beroende av externa insatsvaror och ett svagt administrativt självstyre. Samarbetet med ReK:s mellanregionala grupp ”Öregioner” och andra nätverk såsom Ren energi för EU:s öar, European Small Islands Federation och European Small Islands Network samt verksamhet med koppling till det nyligen fastställda begreppet ”medelhavsökaraktär” bör främjas och utvidgas. |
| --- | --- | --- |

12.

a)

Små öar kan vara fysiskt åtskilda från resten av de kommuner där de ingår, vilket begränsar tillgången till tjänster och beslutsprocesser och skapar ett stort beroende av externa insatsvaror och ett svagt administrativt självstyre. Samarbetet med ReK:s mellanregionala grupp ”Öregioner” och andra nätverk såsom Ren energi för EU:s öar, European Small Islands Federation och European Small Islands Network samt verksamhet med koppling till det nyligen fastställda begreppet ”medelhavsökaraktär” bör främjas och utvidgas.

| b) | Glesbefolkade och underbefolkade områden befinner sig ofta långt från resten av kommunen. Samarbetet med befintliga nätverk såsom Northern Sparsely Populated Areas, Southern Sparsely Populated Areas och Euromontana bör främjas och utvidgas. |
| --- | --- |

b)

Glesbefolkade och underbefolkade områden befinner sig ofta långt från resten av kommunen. Samarbetet med befintliga nätverk såsom Northern Sparsely Populated Areas, Southern Sparsely Populated Areas och Euromontana bör främjas och utvidgas.

| c) | Subkommunala samhällen i områden med särskilda geografiska profiler, t.ex. bergs- eller sjöområden. |
| --- | --- |

c)

Subkommunala samhällen i områden med särskilda geografiska profiler, t.ex. bergs- eller sjöområden.

| 13. | Kommittén erkänner de små kommunernas betydelse, men understryker att detta yttrande är inriktat på små samhällen under den kommunala nivån som står inför olika utmaningar. Subkommunala samhällen kanske inte har i) folkvalda företrädare som övervakar projektens miljöpåverkan för att se till att EU:s miljölagstiftning följs, ii) offentliga mötesplatser för att diskutera deltagande i EU:s projekt eller verksamhet, eller hur man ska genomföra en EU-politisk åtgärd på lokal nivå, och iii) budgetar för att täcka ens minimala kostnader eller teknisk sakkunskap för att tillhandahålla know-how om hur man får tillgång till EU-medel. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK framhåller de många olika institutionella former för deltagande som finns på subkommunal nivå, inklusive men inte begränsat till officiella offentliga organ, andra former av deltagande som organiseras av eller i samarbete med offentliga myndigheter samt lokala kommittéer och aktivistgrupper. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Just på grund av de många olika organisationsformerna inom medlemsstaternas territorier och den ofta mindre formaliserade organisationen erbjuder den subkommunala nivån stora möjligheter i fråga om deltagandebaserade och demokratiska experiment i syfte att ta fram nya former av deltagande och kommunikation (t.ex. grannskapsråd, byaråd, deltagandebaserade laboratorier och forum). I synnerhet miljö- och klimatverksamhet har en enorm mobiliseringspotential för medborgarna i detta avseende. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén uppmärksammar den roll som medborgarnas frivilligorganisationer på gräsrotsnivå spelar i små samhällen i lokala föreningar och kommittéer med syfte att arbeta med en enda miljöfråga eller mer allmänt för att främja hållbara åtgärder. Medan dessa grupper kan sammanföra resurser, kompetens, energi och motivation kan de lokala och regionala myndigheterna spela en viktig roll för att stärka deras egenmakt genom tekniskt och ekonomiskt stöd samt regelbundna samråd. |
| --- | --- |

16.

B.   
  Vägar för att stärka miljöpolitiken under den kommunala nivån

På olika tillämpningsområden

Utsläppssnål utveckling

| 17. | Subkommunala samhällen är oftast de som berörs mest direkt av miljöproblem såsom luftkvalitet och buller och har föga kontroll över beslut som rör transporter och rörlighet. ReK konstaterar att dessa problem inte drabbar alla territorier i samma utsträckning. Det är viktigt att miljöövervakningsmekanismerna delar upp data under den kommunala nivån för att möjliggöra riktade åtgärder och lösningar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén stöder utvecklingen av en samstämmig vägledande ram under den kommunala nivån och i synnerhet öar när det gäller att begränsa klimatförändringarna och underlätta samhällenas övergång till förnybar ren energi. Man skulle kunna låta sig inspireras av integreringen av Pact of Islands i borgmästaravtalet för klimat och energi och inbegripa befintliga initiativ såsom initiativet Ren energi för EU:s öar och Interregprojektet Climate Active Neighbourhoods. |
| --- | --- |

18.

Naturbaserad utveckling

| 19. | Kommittén uppmuntrar små samhällens (särskilt ö-, bergs- eller landsbygdssamhällens) deltagande i förvaltningen av naturområden, som ofta inte följer de kommunala gränserna. Ett sådant deltagande skulle kunna öka det lokala egenansvaret för miljöpolitiska val och minska konflikterna kring frågor såsom markanvändning. Deltagandet skulle dessutom kunna öka medvetenheten om de socioekonomiska fördelarna med skyddade naturområden, oavsett om de är Natura 2000-områden eller andra områden. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK lyfter fram den roll som samhällen under den kommunala nivån spelar vid genomförandet av naturbaserade lösningar, inbegripet gröna korridorer eller bälten, stadsträd och stadsnära naturområden. Dessa insatser bör ge jämlik tillgång till naturen och dess fördelar i form av mänsklig hälsa, begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt ökad motståndskraft mot faror som orsakas av människan eller naturen. |
| --- | --- |

20.

Cirkulär utveckling

| 21. | Kommittén efterlyser skräddarsytt tekniskt stöd av de behöriga myndighetsnivåerna till små samhällen för att genomföra hållbara avloppsvatten- och avfallshanteringsmetoder och även ta itu med föroreningar till havs och längs kuster genom nollavfallstrategier. Vi uppmanar också till att främja befintliga initiativ såsom OECD-projektet till stöd för städer och regioner när det gäller en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK uppmuntrar utvecklingen av åtgärder för att stödja socialt innovativa metoder på subkommunal nivå, från lånegrupper som delar föremål och verktyg lokalt, till reparationsgrupper som ger medlemmarna möjlighet att reparera föremål som annars skulle slängas. |
| --- | --- |

22.

Motståndskraftig utveckling

| 23. | Kommittén uppmuntrar till spridning av mikroklimatinsatser för att anpassa sig till klimatförändringarna, särskilt i tätbebyggda stadsdelar. Det kan handla om såväl lågkostnadslösningar som mer komplexa lösningar på grannskapsnivå, såsom bortkoppling av byggnader från avloppet för att förbättra hanteringen av dagvatten. Insatser av detta slag har potential att öka motståndskraften i sådana subkommunala områden som är känsliga för naturliga faror genom att minska trycket på kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ReK uppmanar sina ledamöter att främja förnybara livsmedelssystem som ger ekologiska, ekonomiska och sociala fördelar på och utöver den subkommunala nivån (t.ex. lokala skolträdgårdar eller koloniträdgårdar, andelsjordbruk eller innovativa jordbruksmetoder). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén framhåller hållbar turism som en möjlighet till tillväxt i små samhällen, såsom beskrivs i briefingen ”Sparsely populated and under-populated areas” från Europaparlamentets utredningstjänst och i ReK:s tidigare yttranden om turism (1) och kulturarv (2). |
| --- | --- |

25.

Rättvis och människocentrerad utveckling

| 26. | Kommittén uppmanar EU att erkänna den roll som de många olika och innovativa formerna av deltagandedemokrati spelar för att främja hållbara samhällen, särskilt på subkommunal nivå. Denna potential skulle kunna stärkas ytterligare genom att inslaget med demokratisk innovation uttryckligen beaktas i relevanta delar av EU:s miljöpolitik eller som ett led i EU:s projektstöd. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK pekar på de framgångsrika och långvariga insatserna inom ramen för lokala Agenda 21 (LA21), som en utgångspunkt för att göra den subkommunala nivån delaktig i miljöpolitiken. Under de senaste årtiondena har LA21-initiativ stött lokala myndigheter vid genomförandet av strategier och åtgärder för lokal hållbarhet genom utbyte av metoder, verktyg och bästa praxis. |
| --- | --- |

27.

Inom olika politiska processer

Erkännande

| 28. | Kommittén är fast övertygad om att EU vid utformningen och genomförandet av sin miljöpolitik bör ta hänsyn till små och subkommunala samhällens specifika behov och bidrag. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén föreslår att man fastställer mekanismer för att beakta subkommunala frågor vid utformningen av ReK:s yttranden och göra EU:s institutioner och organ uppmärksamma på dem, samt utvecklar ett närmare samarbete med lämpliga organisationer och nätverk som arbetar med eller företräder subkommunala strukturer på EU-nivå. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK uppmuntrar sina ledamöter att samarbeta individuellt med subkommunala samhällen i sina hemorter och att ta upp deras erfarenheter till diskussion vid ReK och integrera dem i sitt arbete, särskilt i ReK:s yttranden, kollegiala utbyten och eventuellt den tekniska plattformen för miljösamarbete (GD Miljö och ReK). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén har för avsikt att uttryckligen hänvisa till samhällen under den kommunala nivån i sina prioriteringar för perioden efter 2020. |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK hänvisar till unionens övergripande åtagande att främja den sociala, ekonomiska och miljömässiga sammanhållningen, särskilt i syfte att minska skillnaderna i utvecklingsnivå mellan de olika regionerna (både öar och fastland) i enlighet med artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och framhåller de subkommunala styresnivåernas viktiga roll i detta avseende. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén föreslår att man överväger möjligheten att utvidga befogenhetsfördelningsportalen genom att i förekommande fall lägga till ett ytterligare avsnitt för varje berörd medlemsstat, ett avsnitt som omfattar enheter under den lokala nivån, med utgångspunkt i en analys av deras roll i miljö- och klimatpolitiken. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kommittén uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att inrätta ett pris för hållbara grannskap i syfte att uppmuntra lokalsamhällen att engagera sig i förvaltningen av sina egna områden och organisera ett enda eller återkommande evenemang för att främja samverkan med små samhällen, såsom en årlig ”europeisk dag för hållbara byar och grannskap”. |
| --- | --- |

34.

Ökad medvetenhet

| 35. | Kommittén erbjuder sig att främja ett bredare erkännande av den subkommunala nivåns betydelse i den lokala miljöpolitiken bland EU:s övriga institutioner och organ. Det skulle kunna handla om att förespråka att den subkommunala nivån tas med i framtida policydokument och vid översyner av befintliga strategier från EU:s institutioner och organ. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ReK förespråkar att man ökar medvetenheten om den subkommunala nivån genom EU:s forsknings- och innovationsprojekt (Horisont 2020 och Horisont Europa) samt genom samarbete med Europeiska miljöbyrån (EEA) och EU:s forskningstjänster. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén åtar sig att föra en dialog med kommissionen, bl.a. inom ramen för den tekniska plattformen för miljösamarbete, för att se till att små samhällen under den kommunala nivån beaktas ordentligt vid genomförandet av specifik EU-miljöpolitik. Detta skulle kunna bygga på befintliga insatser av GD Miljö och andra generaldirektorat för att tillhandahålla vägledningar och verktyg som är inriktade på små samhällen och grannskap. |
| --- | --- |

37.

Kommunikation och spridning

| 38. | Kommittén samtycker till att överväga möjligheten att göra material som hänför sig till EU-nätverk och EU-verksamhet som är av särskilt intresse för små samhällen tillgängligt på ReK:s webbplats, genom att tillhandahålla information om nätverk, program och evenemang samt samla in relevanta bidrag. |
| --- | --- |

38.

| 39. | ReK åtar sig att överväga olika sätt att främja erkännandet av miljöprestationer i små samhällen och lyfta fram bästa praxis och uppmuntra till upprepning av hållbara lösningar. Det handlar bland annat om att undersöka möjligheterna till integration med befintliga system för erkännande och utmärkelser på EU-nivå, i linje med praxis från utmärkelser som Europas miljöhuvudstad, European Green Leaf och Natura 2000, priset för omvandlande åtgärder och priset för Europeiska veckan för avfallsminskning. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén understryker vikten av att ta med frågan om genomförandet av miljöpolitiken i samhällen under den kommunala nivån i det årliga temat eller programmet för återkommande EU-evenemang om miljö såsom Gröna veckan, Europeiska veckan för avfallsminskning eller Europeiska veckan för regioner och städer. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ReK stöder en anpassad användning av IKT för att förbättra subkommunala samhällens kontakter, både med varandra och med deras respektive lokala myndigheter, i syfte att främja demokratiskt deltagande och beslutsfattande. |
| --- | --- |

41.

Finansiering

| 42. | ReK betonar vikten av att ge subkommunala aktörer möjlighet att få tillgång till EU:s finansieringsprogram. Vissa är redan inriktade på grannskapsnivån, t.ex. Urbact-programmet, som främjar europeiskt utbyte och lärande för hållbar stadsutveckling. I detta avseende efterlyser kommittén lämplig fortbildning för personal i samhällen på subkommunal nivå i syfte att uppnå en effektiv användning av EU-medel. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Lokalt ledd utveckling (LLU) och Leaders aktionsgrupper är specifika verktyg för att bättre mobilisera och involvera den subkommunala nivån i arbetet med att åstadkomma långsiktig utveckling och uppnå Europa 2020-strategins mål. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommittén uppmuntrar kommissionen att undersöka det bästa sättet att se till att små samhällen kan bidra till och dra nytta av EU-finansierade projekt som främjar hållbarhet under den kommunala nivån. Detta skulle kunna uppnås genom att man i) inför särskilda hänvisningar till små samhällen i vägledningar och handböcker, ii) utarbetar och offentliggör inbjudningar att anmäla intresse och/eller arbetsprogram som särskilt riktar sig till samhällen under den kommunala nivån, och iii) förenklar och rationaliserar reglerna för finansiering och stödberättigande för att uppmuntra och underlätta deras deltagande (t.ex. omfördelning) för att främja en harmonisk utveckling inom hela EU (artikel 174 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

44.

Bryssel den 12 februari 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  NAT-VI/009 (EUT C 185, 9.6.2017, s. 15).

1

(2)  SEDEC-VI/035 (EUT C 361, 5.10.2018, s. 31).

2

---

| 29.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/34 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/34

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Kompetensflykt i EU: ta itu med utmaningen på alla nivåer

(2020/C 141/08)

| Huvudföredragande: | Emil BOC (RO–EPP), borgmästare i Cluj-Napoca |
| --- | --- |

Huvudföredragande:

Emil BOC (RO–EPP), borgmästare i Cluj-Napoca

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Kommittén understryker att medborgarnas och arbetstagarnas fria rörlighet är grunden för den inre marknaden och en av de viktigaste friheter som erkänns i Europeiska unionens fördrag. Medborgarna och arbetstagarna måste kunna röra sig fritt inom EU. De bör emellertid göra så av egen fri vilja, inte för att t.ex. knappa ekonomiska möjligheter tvingar dem att lämna sina regioner. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Utmaningen består i att nå en juridisk och politisk balans mellan två av EU:s grundläggande principer: arbetskraftens fria rörlighet och ekonomisk och social konvergens mellan regionerna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén konstaterar att problemet med kompetensflykt i EU är mångbottnat, och efterlyser ett pragmatiskt politiskt svar från såväl EU som medlemsstaterna. Detta svar bör omfatta dels alla aspekter av kompetensflykt (t.ex. kompetensinflöde, kompetensslöseri, kompetensrörlighet och återmigration), dels de olika men ofta sammanlänkade nivåer där insatser och lösningar krävs – lokal, regional, nationell och överstatlig (EU). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Beslutsfattare på alla nivåer måste erkänna, och i de lösningar som föreslås ta i beaktande, att kompetensflykt inte bara är en teknisk fråga som ska hanteras administrativt eller med strategier, utan också en politisk fråga. Om inget görs kommer problemet att få långsiktiga och permanenta konsekvenser för EU:s framtid och troligen hämma territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kompetensflykt är en direkt följd av de befintliga sociala och ekonomiska obalanserna mellan EU:s regioner. I empiriska undersökningar (1) (2) (3) har man fastställt ett antal push- och pullfaktorer; de mottagande regionerna har mer attraktiva arbetsmarknader, ett större urval jobbmöjligheter och en överlag högre livskvalitet, medan situationen är den motsatta i de utsändande regionerna. Detta är ytterligare ett skäl till varför nästa fleråriga budgetram bör inrikta resurserna på att avhjälpa obalansen mellan utsändande och mottagande regioner inom ramen för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén betonar att det bör finnas en stark koppling mellan sammanhållningspolitiken, som är tänkt att komma till rätta med dessa obalanser och främja en jämnare utveckling i hela EU, och de åtgärder som planeras i syfte att motverka kompetensflykt. Två av de viktigaste Europa 2020-målen, att höja sysselsättningsgraden och öka den sociala delaktigheten, är av direkt betydelse för att skapa gynnsamma förhållanden för att minska kompetensflykten. Andra Europa 2020-mål, såsom innovation och fler personer med högre utbildning, skulle kunna leda till kompetensinflöde och kompetensåtervändande genom att man lockar till sig och stimulerar begåvade personer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kompetensflykt och besläktade fenomen måste i EU förstås och bedömas mot bakgrund av flernivåstyre. Huruvida flernivåstyrets särdrag kommer att vara ett hinder eller en möjlighet inom detta politikområde beror i mycket hög grad på vad EU och EU-institutionerna gör för att underlätta och samordna politiken och dess spridning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kompetensflykt ses ofta som ett nationellt eller överstatligt politiskt problem på grund av dess omfattande och allvarliga konsekvenser, men det går att ta itu med den med framgång på lokal och regional nivå. Lokala och regionala offentliga myndigheter spelar här en avgörande roll eftersom lokalsamhällena är de som drabbas direkt av kompetensflyktens konsekvenser: förlusten av ung och utbildad arbetskraft är en enorm utmaning för lokalsamhällena runtom i unionen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | De lokala myndigheterna i medlemsstaterna är den nivå som är bäst lämpad att utarbeta och genomföra strategier mot kompetensflykt. Lokalsamhällena är system med relativt tydliga gränser, vilket gör det lättare att analysera problemet och ta fram skräddarsydda lösningar. Dessutom kan de lokala myndigheterna lättare övervaka och utvärdera hur framgångsrika strategierna är på lokal nivå. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Mycket kan vara vunnet om man tar vara på dessa subnationella förvaltningars erfarenhet och kapacitet när man utformar politiken på unionsnivå. |
| --- | --- |

10.

| 11. | De lokala myndigheternas direkta erfarenhet av att hantera kompetensflykt kan bidra med goda exempel och bästa praxis som skulle vara till hjälp när man tar fram en enhetlig politik på EU-nivå. De lokala och regionala myndigheterna kan se bortom en allmän och abstrakt definition av de politiska problemen och tillhandahålla konkreta och effektiva lösningar. De måste få en ökad inblick i arbetet och initiativen för att ta itu med kompetensflykt utanför de administrativa gränserna för de samhällen som de företräder och delta i regionala och interregionala samarbeten. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Problemen är inte desamma i de utsändande och de mottagande regionerna och måste därför hanteras på lämpligt sätt. Det är viktigt att göra denna åtskillnad eftersom politiken på överstatlig nivå bör syfta till att underlätta lösningar som gynnar alla, eller åtminstone till att begränsa de situationer där både utsändande och mottagande regioner förlorar (kompetensslöseri). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén vill uppmärksamma att kompetensflykten är ett hot mot det europeiska projektets långsiktiga hållbarhet. De utsändande regionerna står inför ett dubbelt problem: de behöver konvergens (för att minska klyftan till de mottagande regionerna), men förlorar sin kvalificerade arbetskraft. På lång sikt ser det mycket svårt ut att få till en förändring eller övergång till en hållbar och konkurrenskraftig ekonomisk modell som baseras på kunskapsekonomin och produkter med högt mervärde, så länge skillnaderna växer mellan utsändande och mottagande regioner. Om inget görs kommer skillnaderna att bli ännu större och en negativ spiral av ”sönderfall” att följa. Enligt det globala konkurrenskraftsindexet hör de östra och södra EU-medlemsstaterna i dag till de länder i världen som har svårast att behålla sina begåvningar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | EU-institutionerna har visserligen tagit fram mekanismer för att minska skillnaderna, men de har bara hjälpt till viss del. Eftersom kompetensflykten ökar och har geografiska och ekonomiska dimensioner, krävs ett annat slags initiativ eller åtgärder som direkt motverkar de pushfaktorer som beror på de utsändande regionernas specifika tillväxtbanor och som gör dem mindre attraktiva för den högutbildade delen av arbetskraften. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Klyftan mellan utbildning och arbetsmarknad är ett av de problem som förknippas med kompetensflykt. Det är tydligt att utbildning är ett område där förbättringar kan bidra till att begränsa kompetensflyktens negativa konsekvenser. Lokala och regionala myndigheter bör lägga mer kraft på detta, i samarbete med nationella myndigheter och EU-myndigheter. Dessutom måste utbildningssystemen ta hänsyn till den varierande dynamiken på arbetsmarknaden och dess växande mångfald för att möjliggöra avkastning från investeringar i ett lands eller en regions humankapital, vilket går förlorat genom kompetensflykt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén vill uppmärksamma ett fenomen som måste övervakas noga, nämligen problemet med barn som lämnas kvar hemma när föräldrarna söker sig utomlands för att hitta ett bättre arbete. Detta är en direkt konsekvens av kompetensflykten och har långsiktiga efterverkningar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén framhåller att Erasmus+, Europeiska socialfonden+ och liknande program är viktiga för att skapa akademiska och yrkesmässiga möjligheter för begåvade personer och möjligheter att bygga internationella nätverk och partnerskap i hela Europa och inte bara i vissa regionala nav, samt för att stödja genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter i praktiken. Att den nya kommissionen stöder en ökad budget för Erasmus+ är ett steg i rätt riktning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Det krävs ett starkt ledarskap och samordning av de nationella jurisdiktionernas olika insatser för att åtgärda problemet med kompetensflykt. Nyckeln är att hitta konkreta sätt att bygga samarbetsnätverk, motverka populistiska politiska uttalanden och stärka den europeiska integrationen. Framtida insatser på medlemsstats- och EU-nivå bör inriktas på att samordna och underlätta/stödja arbetet på lokal och regional nivå och skapa samförstånd kring hur kompetensflykten bör analyseras och hanteras, så att det uppstår en situation där alla berörda parter gynnas. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Vissa centrala strategiska frågor som rör kompetensflykt måste fastställas så att beslutsfattarna kan undvika onödigt dubbelarbete i den offentliga politiken. Dessa strategiska frågor måste formuleras på ett sätt som gör att de politiska åtgärderna får en tydlig inverkan och som stöder strategier som omsätts i konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén rekommenderar att man fastställer och genomför olika slags insatser för varje del av fenomenet med kompetensflykt – kompetensinflöde, kompetensslöseri, kompetensrörlighet och återmigration. Det krävs olika, specifika lösningar för vart och ett av dessa områden, och det är mycket viktigt att man inte tillämpar ett och samma tillvägagångssätt på alla. Avsaknaden av särskilt anpassade lösningar kan leda till breda och abstrakta uttalanden/mål som är svåra att genomföra i verkligheten. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén välkomnar att vissa regioner och städer redan genomför kreativa lösningar för att locka till sig och behålla begåvningar. Strategierna sträcker sig från att stödja omlokaliseringen av begåvade personer till dessa regioner/städer till mer sofistikerade åtgärder, bl.a. utveckling av gränsöverskridande företagarnätverk. EU måste stödja program eller initiativ som går ut på att de olika lokala och regionala myndigheterna i EU lär sig mer av varandra. |
| --- | --- |

21.

| 22. | De lokala och regionala aktörerna är mycket viktiga när det gäller att ta itu med kompetensflykten. Om sammanhållningspolitikens instrument för integrerad territoriell utveckling utnyttjas på ett bra sätt kan man locka till sig högkvalificerad arbetskraft och få den att stanna kvar. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén föreslår att de lokala och regionala myndigheterna, i samarbete med de nationella myndigheterna och EU-myndigheterna, främjar strategier och instrument för att utveckla lokalt företagande, egenföretagande och alternativa modeller för företagsutveckling som gör de utsändande regionerna mer attraktiva. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén rekommenderar att de lokala och regionala myndigheterna på grundval av en realistisk behovsbedömning kopplar samman sin regions specifika tillgångar och den kompetens och de strategier som behövs. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén föreslår att de lokala och regionala myndigheterna skapar lokala sammanslutningar, där alla berörda parter (offentliga myndigheter, företag, universitet, icke-statliga aktörer m.fl.) ingår och som kan ta fram och genomföra lokala strategier som bidrar till att begränsa kompetensflykten. Regelbundna sammanträden mellan de berörda parterna bör anordnas och stödjas. Sammanträdena bör användas som diskussionsforum och för att planera lokala och kontextspecifika lösningar utifrån framgångsrika exempel från andra platser/jurisdiktioner. |
| --- | --- |

25.

| 26. | En noggrann strategisk planering på lokal och regional nivå kan vara viktig för att koppla arbetskraftens rörlighet till de medellångsiktiga och långsiktiga utvecklingsplanerna och för att lägga en bra grund för samarbete med andra regionala, nationella och europeiska myndigheter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén skulle önska att det fanns en bättre kunskap om skälen till och hindren för att de som tidigare har utvandrat inte återvänder till sina ursprungsorter och om vad de offentliga myndigheterna kan göra för att minska dessa hinder. Detta skulle kunna ha en omvälvande effekt och förvandla kompetensflykt till kompetensrörlighet eller återmigration. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommittén rekommenderar att insatserna på lokal och regional nivå integreras och samordnas med medlemsstaternas och unionens insatser samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras. Det är oerhört viktigt att det arbete som utförs på olika nivåer integreras om EU:s politik ska bli framgångsrik. Man bör ta fram strategier och program för att integrera och underlätta samordningen mellan å ena sidan de lokala och regionala myndigheternas insatser och å andra sidan medlemsstaternas och unionens insatser. Detta gäller alla områden som berör kompetensflykt (utbildning, sammanhållning, regional utveckling, digitalisering m.m.). Man måste ta fram en mekanism på EU-nivå som specifikt syftar till att främja integration och samordning av de politiska åtgärderna mot kompetensflykt. |
| --- | --- |

28.

| 29. | De lokala och regionala myndigheterna måste vara medvetna om fenomenets omfattning och göra realistiska och seriösa bedömningar av särdragen hos vart och ett av de områden som påverkas av kompetensflykt. Effektiva lösningar kan bara tas fram genom evidensbaserat beslutsfattande och evidensbaserad politik. Realistiska bedömningar av fenomenet med kompetensflykt i varje region kan hjälpa de offentliga myndigheter som brottas med liknande eller besläktade problem att samarbeta i stället för att konkurrera samt förbättra samordningen mellan alla berörda parter av det pågående arbetet och de befintliga resurserna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Snabba förfaranden för erkännande av examensbevis och färdigheter/kompetens skulle kunna vara till stor hjälp för att minska kompetensslöseriet. Det är både möjligt och nödvändigt att digitalisera och sammanlänka register inom detta område, i enlighet med flera olika EU-initiativ, inbegripet framtidens Europass som skrivs under digitalt. ReK välkomnar också kommissionens initiativ för ett europeiskt utbildningsområde fram till 2025, där lärande, studier och forskning inte hindras av gränser. Samtidigt måste man inrätta mekanismer som främjar kompetensrörlighet och återmigration. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén rekommenderar att kommissionen intensifierar sitt arbete för att minska skillnaderna mellan regionerna, som är en av de främsta orsakerna till kompetensflykt. Sammanhållningsfonderna spelar en avgörande roll när det gäller att stödja de av våra regioner och områden som blir lidande på grund av dessa skillnader. Det behövs särskilt anpassade strategier och instrument som direkt åtgärdar dessa skillnader mellan östra/södra Europa och de västliga länderna, samt mellan regioner i medlemsstaterna, för att undanröja en av de viktigaste orsakerna till kompetensflykt. Kommissionens politiska åtagande (4) om en skälig minimilön är mycket relevant, särskilt i de utsändande regionerna, eftersom detta skulle ta itu med frågan om levnadsstandard och arbetsvillkor och direkt påverka livskvaliteten. EU:s sammanhållningspolitik 2021–2027 bör vara en långsiktig politik för investeringar i alla regioner och inriktas på att avhjälpa ekonomiska, sociala och regionala klyftor, i linje med principen om partnerskap och en platsbaserad strategi. Sammanhållningspolitiken bör samordnas mer med annan EU-politik så att lika villkor säkerställs. Den vertikala samordningen av de olika finansieringskällorna bör förbättras på EU-nivå i styrningen av sammanhållningspolitiken och sammanhållningsprogrammen efter 2020, för att se till att de olika styrnings- och planeringsnivåernas dagordningar blir mer enhetliga på kort till medellång sikt (5). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kommittén rekommenderar att man på lokal och regional nivå utformar och genomför realistiska strategier för att locka till sig, behålla och locka tillbaka utbildad arbetskraft. Ett viktigt strategiskt begrepp är livskvalitet; som tidigare nämnts är en förbättrad livskvalitet ett mycket kraftfullt verktyg för att locka utbildad arbetskraft och få den att stanna kvar. Det är tillrådligt och önskvärt att regelbundet mäta livskvaliteten på ett strukturerat sätt så att de lokala och regionala myndigheterna får värdefull information om områden där insatser skulle kunna behövas. |
| --- | --- |

32.

| 33. | De lokala, regionala och nationella myndigheterna och EU-myndigheterna bör fokusera på funktionella strategier för att vända utvandringen och attrahera arbetstagare (6), bl.a. bygga upp en kunskapsekonomi, förbättra regionernas attraktionskraft, ta fram diasporastrategier och genomföra en funktionell strategi i stadsförvaltningen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | De lokala, regionala och nationella myndigheterna och EU-myndigheterna måste lägga särskilt stor kraft på att undanröja strukturella faktorer som förvärrar kompetensflykten (infrastruktur/landsvägar, tjänsternas kvalitet, tillgång till teknik m.m.). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommittén framhåller behovet av att utarbeta en integrerad europeisk strategi mot kompetensflykt på grundval av realistiska bedömningar, samarbete och samordning på lokal, regional och nationell nivå och unionsnivå. Det behövs också samordnade strategier av olika omfattning inom områden av betydelse för kompetensflykten, såsom utbildnings-, digitaliserings-, sammanhållnings- och ekonomipolitiken. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Det är avgörande att de lokala och regionala myndigheterna förstår hur viktiga universiteten och institutionerna för yrkesutbildning är för den lokala utvecklingen i en kunskapsbaserad ekonomi. De offentliga myndigheterna måste utarbeta partnerskap med universiteten och även inse hur viktigt det är att stödja universiteten, bl.a. genom investeringar i den lokala infrastrukturen. Universitetens och de offentliga myndigheternas strategiska mål måste vara så lika som möjligt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Partnerskap mellan privata företag (som intresserar sig för FoU), lokala myndigheter och universitet är viktiga motorer för den lokala tillväxten och utvecklingen som bör ingå i den nuvarande kommissionens mål om att göra det lättare för småföretag att bli stora innovatörer med hjälp av en strategi för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

37.

| 38. | ReK befarar att ojämlikheterna ska öka mellan de städer och regioner som drar stor nytta av ramprogrammet för forskning och innovation och varnar för otillräckligheten hos de åtgärder som vidtagits för att överbrygga klyftorna mellan regioner i syfte att ta itu med utmaningarna, inbegripet demografiska utmaningar, och främja tillgång för alla till Horisont Europa (7). |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén vill påstå att digital konnektivitet och smart specialisering kan ha positiva effekter när det gäller kompetensflykten. Regionala strategier för smart utveckling och specialisering kan vara inriktade på de konkurrensfördelar som finns eller skapas i en region. Digital konnektivitet och en ökad digital kompetens bör vara viktiga beståndsdelar i den nya kommissionens arbete med att aktualisera handlingsplanen för digital utbildning. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén framhåller att de lokala myndigheterna kan utforma och genomföra ett stort antal åtgärder för att öka och utveckla samhällenas individuella motståndskraft, i synnerhet när de brottas med ekonomiska svårigheter såsom arbetslöshet. Den individuella motståndskraften och förmågan att anpassa sig och ta sig igenom svåra perioder kan stödjas genom kompetensutvecklings- och omskolningsprogram, till exempel de som stöds genom EU:s kompetensagenda, åtgärder för att främja företagande och småföretag, utbildnings- och gemenskapsprogram för studerande och unga vars föräldrar arbetar utomlands m.m. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommittén rekommenderar att kommissionen – i nära samarbete med Europeiska regionkommittén, Europaparlamentet och ministerrådet – aktivt stöder de lokala och regionala offentliga organens arbete för att ta itu med kompetensflykten. Unionen är en mångfasetterad politisk och administrativ enhet, och det krävs en noggrann analys av dess ansvarsområden och förmåga när det gäller kompetensflykten. En diskussion om unionens roll kommer att omfatta både att fastställa dess ansvarsområden och att kartlägga de bästa tillgängliga verktygen på EU-nivå. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Att en arbetstagare återvänder till sitt ursprungsland efter en utlandsvistelse måste betraktas som en tillgång i kompetensprofilen och därför vara synlig för arbetsgivarna när de genomför en urvalsprocess. |
| --- | --- |

42.

Bryssel den 12 februari 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Europeiska regionkommittén, 2018, Addressing brain drain: The local and regional dimension.

1

Addressing brain drain: The local and regional dimension

(2)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering, direktorat D – Arbetskraftens rörlighet, 2018 Annual Report on Intra-EU Labour Mobility.

2

(3)  Atoyan, R., Christiansen, L., Dizioli, A., Ebeke, C., Ilahi, N., Ilyina, A., Mehrez, G., Qu, H., Raei, F., Rhee, A. och Zakharova, D., Emigration and Its Economic Impact on Eastern Europe, diskussionsunderlag från IMF, juli 2016.

3

(4)  Ursula von der Leyen, En ambitiösare union. Min agenda för Europa, s. 9.

4

(5)  Espon, 2019, Addressing Labour Migration Challenges in Europe, s. 18.

5

Addressing Labour Migration Challenges in Europe

(6)  Idem, s. 17–18.

6

(7)  COR-2018-03891.

7

---

| 29.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/39

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Kultur i en union som strävar efter mer: regionernas och städernas roll

(2020/C 141/09)

| Föredragande: | Vincenzo BIANCO (IT–PES), ledamot, kommunfullmäktige, Catania |
| --- | --- |

Föredragande:

Vincenzo BIANCO (IT–PES), ledamot, kommunfullmäktige, Catania

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Det är nödvändigt att främja en bred förståelse av kultur och Europas kulturella mångfald som omfattar mer än bara bevarandet och skyddet av det materiella kulturarvet och som bidrar till förståelsen av de sociala och kulturella förändringar som det europeiska samhället genomgår. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europeiska regionkommittén (ReK) är medveten om den roll som städer och regioner kan spela, med en pluralistisk och innovativ syn på kultur, genom att göra medborgarna mer delaktiga i kulturella tillväxtprocesser och ge dem verktygen för att bli aktiva deltagare. ReK understryker därför behovet att säkerställa den konstnärliga yttrandefriheten, som är en förutsättning för demokrati, och alla medborgares rätt att få tillgång till olika kulturella uttryck, vilket är avgörande för välfärden i samhället (1). I medvetenhet om detta anser kommittén att satsningar på kulturområdet bör främja konstens och kulturens möjligheter att vara en fri och obunden kraft i samhället. ReK uppmanar alla styresnivåer och EU-institutionerna att stödja insatser för att stärka konstnärers möjlighet att bemöta de hot och det hat som de riskerar att utsättas för i det offentliga. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén uppmanar kommissionen att ta med kultur bland de politiska prioriteringarna under den nya mandatperioden, och rådet att inom ramen för nästa fleråriga budgetram stödja en adekvat tilldelning av resurser för att på lokal och regional nivå främja, förvalta, utnyttja och utveckla kulturarvet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ReK uppmanar kommissionen att stärka och främja användningen av kulturresurser, framför allt bland ungdomar, bl.a. med sikte på socioekonomisk utveckling och sysselsättning. |
| --- | --- |

4.

Bakgrund: EU:s åtagande att främja kultur på lokal och regional nivå

| 5. | Enligt fördragen ska EU respektera rikedomen hos sin kulturella mångfald och främja samarbetet mellan medlemsstaterna, komplettera deras verksamhet när det gäller ”att förbättra kunskaperna om och att sprida de europeiska folkens kultur och historia”, bevarande och ”konstnärligt och litterärt skapande, även inom den audiovisuella sektorn” och stödja medlemsstaternas verksamhet på områdena kultur, turism, allmän och yrkesinriktad utbildning, ungdomsfrågor och idrott, och samtidigt respektera subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK uppskattar kommissionens beslut att fortsätta det nuvarande programmet Kreativa Europa som ett självständigt program, vilket säkerställer en oberoende finansiell ram på kulturområdet för att trygga kontinuiteten i resultaten från perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Den nya europeiska agendan för kultur kompletterar och förstärker den europeiska identiteten genom att erkänna den europeiska kulturella mångfalden samt stärka de europeiska kulturella och kreativa sektorerna och deras förbindelser med partner utanför Europa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Under Europaåret för kulturarv 2018 registrerades ett betydande deltagande på fältet, med tusentals aktiviteter som ägde rum i hela Europa, vilket uppmuntrade människor att ta del av det europeiska kulturarvet och inse dess värde som en gemensam resurs, ökade medvetenheten om historien och de gemensamma europeiska värdena, stärkte den europeiska identiteten och känslan av tillhörighet till ett gemensamt europeiskt område samt främjade delaktigheten. |
| --- | --- |

8.

| 9. | I linje med den europeiska landskapskonventionen och den nya europeiska agendan för kultur skulle de allmänna målen för Europaåret för kulturarv 2018 kunna kompletteras med ett starkt inslag av territoriell utveckling, i form av regionala och lokala kulturstrategier som omfattar främjandet av hållbar kulturturism. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén välkomnar den europeiska ramen för kulturarvsåtgärder, som lades fram i december 2018 och som omfattar fem pelare för att åstadkomma en verklig förändring i hur vi uppskattar, bevarar och främjar det europeiska kulturarvet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK påminner om att kommissionen, vid sidan av de tidigare programmen Kultur och Media, även har stött kultursektorn genom finansiering från sammanhållningspolitiken, Cosme-programmet och Horisont 2020-programmet och att ytterligare stödinstrument ingår i Erasmus+, Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén uppmanar kommissionen att se till att principen om integrering av kulturinvesteringar i unionens olika politikområden tillämpas även vid programplaneringen av EU-fonderna, för att undvika att kulturen ses som en ren sektorspolitik och erkänna dess roll inom alla dimensioner av sammanhållning (ekonomisk, social och territoriell). ReK understryker därför vikten av att stärka synergierna mellan kultur och annan politik inom områden såsom turism, regionalpolitik, utbildning, ungdomsfrågor samt forskning och utveckling. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ReK uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och deras förvaltande myndigheter att, i den nya programplaneringen av EU-medel för områden som släpar efter i utvecklingen, öka investeringarna i kultur och bl.a. ge stöd till åtgärder för ”återlämnande till allmänheten” av det spridda kulturarvet genom ideella offentlig-privata partnerskap och genom att stärka grundläggande kulturinrättningar (särskilt offentliga bibliotek). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Det är viktigt att öka investeringarna på kulturområdet, såsom redan planerats för programmen Kreativa Europa och Erasmus+. Man bör lägga tillräcklig vikt vid regionernas och städernas centrala roll i integrationsprocesserna genom att stödja ideella offentlig-privata partnerskap, i syfte att främja god förvaltningspraxis. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Förhandlingarna om sammanhållningspolitiken efter 2020 utgör en klar och otvetydig utgångspunkt för utformningen av en ändamålsenlig strategi för att uppnå ambitiösa mål för att möjliggöra en förstärkning av viktiga EU-program som har en direkt inverkan på kulturpolitiken, såsom Kreativa Europa och Erasmus. |
| --- | --- |

15.

De lokala och regionala myndigheternas roll

| 16. | Kommittén betonar att det i alla EU-medlemsstater finns områden som har erkänts som världsarv av Unesco – platser med utomordentligt viktiga särdrag ur kulturell och naturlig synvinkel – och att det i de 27 EU-medlemsstaterna sammantaget finns 381 världsarv, av totalt 1 121 världsarv på global nivå. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kulturarvet i medlemsstaterna är utspritt och ofta svårtillgängligt, vilket ger upphov till betydande problem i fråga om bevarande och utnyttjande. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och deras förvaltande myndigheter att stödja insatserna för att skydda och fysiskt bevara kulturarvet, särskilt för att säkerställa ett aktivt bevarande av det omfattande kulturarv som är beläget i inre eller perifera områden och som är svårtillgängligt. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK betonar betydelsen av kulturturism, som främjar kulturens inneboende värde samtidigt som den bidrar stort till den territoriella utvecklingen. Därför behövs det en integrerad strategi för kulturturism, även som en del av strategierna för smart specialisering, för att rationalisera dess inverkan på lokala områden och säkerställa att den förblir hållbar. I detta syfte lyfter ReK fram kommissionens europeiska indikatorsystem för turism (Etis), som kan bidra till att mäta kulturturistmålens resultat i fråga om hållbarhet, och efterlyser att detta uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén välkomnar det växande intresset och engagemanget hos lokala och regionala myndigheter i hela Europa för att främja gemensamma visioner och åtgärder i medlemsstaterna. ReK hoppas att initiativ som liknar Carta di Agrigento (Agrigento-stadgan), som undertecknats av hundratals borgmästare och av de italienska regionpresidenterna och som mycket representativa sammanslutningar ställt sig bakom, kan genomföras i andra länder. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén är medveten om behovet av att göra medborgarna mer delaktiga i kulturella tillväxtprocesser genom att ge dem verktygen för att bli aktiva deltagare. Kommittén är också medveten om det bidrag som kultur och kulturell mångfald kan ge till den hållbara utvecklingen, såsom erkänns i Agenda 2030 för hållbar utveckling (2), och åtar sig att arbeta för att göra dem till grundläggande faktorer som möjliggör en sådan utveckling på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

21.

De lokala och regionala myndigheternas främsta mål

| 22. | ReK uppmanar regioner och städer i Europa, samt organisationer och nätverk som arbetar med det regionala kulturarvet, att hämta inspiration från ramen för att utveckla omfattande och effektiva åtgärder och strategiska planer för att främja och lyfta fram kulturarvet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | De lokala och regionala myndigheterna utgör de styresnivåer där man bör ta initiativ för att öka kunskaperna om det europeiska kulturarvet hos såväl skolungdomar som vuxna, inklusive hos dem som planerar att bosätta sig i en EU-medlemsstat. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kunskap om och utnyttjande av det europeiska kulturarvet, dvs. de många kulturella, sociala och kreativa uttrycken som helhet, arvet och efterlämningarna av de generationer som föregått oss samt de europeiska folkens traditioner och sedvänjor, är ett sätt att främja EU-medborgarskapet och dess förmåga att underlätta integration och social delaktighet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Det är nödvändigt att på europeisk nivå stärka initiativen för kunskap om och tillgång till det europeiska kulturarvet som en viktig faktor för att befästa EU-medborgarskapet och främja människornas känsla av tillhörighet till Europa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén vill peka på det bidrag som nätverk av städer, peer-learning och vänortsprojekt mellan kommuner kan lämna när det gäller att främja unionsmedborgarskapet och öka medvetenheten om det som instrument för deltagande i samhällslivet och för integrationen, framför allt i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK efterlyser ökade investeringar i kultur och i planer för användning och gemensam och hållbar förvaltning av kulturarvsplatser, även stängda eller övergivna sådana, inom den nya agendan för städer 2030, och att utnyttja innovativa initiativ som främjas av kommuner och samarbeten som främjas av regionala aktörer. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK föreslår att man ytterligare stärker kopplingen till de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll när det gäller att främja och lyfta fram det konst- och kulturliv som finns inom deras område, och efterlyser en utökning av de regionala och lokala myndigheternas deltagande i programmet. I detta sammanhang betonar kommittén behovet av att säkerställa rätt balans mellan tilldelningen av resurser till storskaliga projekt samt finansieringsåtgärder som är inriktade på lokal och regional nivå, bl.a. från små och medelstora företag. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén uppmanar kommissionen att underlätta européernas tillgång till kultur och historiska platser genom att skapa incitament för konsumtion av kultur, med särskilt fokus på de yngre generationerna, utveckla en integrerad politik för livslångt lärande och främja lokalsamhällenas deltagande i kulturella initiativ. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Stöd bör ges till den kulturella och kreativa sektorn, med särskilt fokus på åtgärder med anknytning till kunskap om och utnyttjande av kulturarvet som kan ge resultat i fråga om kvalitet, sysselsättning, digital innovation och social delaktighet samt åtgärder för att, i en europeisk dimension, utveckla bildkonst och scenkonst. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén är medveten om vikten av att utnyttja de digitala möjligheterna för att främja kultur på ett interaktivt sätt och närma sig alla samhällsgrupper, framför allt ungdomar, i egenskap av framtida förvaltare och främjare av kulturarvet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK uppmanar kommissionen att stödja utvecklingen av förbindelser på kulturområdet mellan Medelhavsländerna, bl.a. när det gäller kulturdiplomatiska åtgärder. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Det är viktigt med gränsöverskridande och interregionalt samarbete på kulturområdet eftersom kulturarvet sträcker sig över gränserna (3). ReK betonar därför de lokala och regionala myndigheternas roll, även vid genomförandet av den kulturella dimensionen av makroregionala strategier. |
| --- | --- |

33.

| 34. | I syfte att underlätta kunskapen om och utnyttjandet av det europeiska kulturarvet betonar kommittén behovet av att förbättra utbytet av uppgifter och information mellan de offentliga förvaltningarna i EU-länderna samt dessas kommunikation med medborgarna. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ReK uppmanar kommissionen att vidta särskilda åtgärder för att främja EU-medborgarnas faktiska deltagande i och utnyttjande av det omfattande kulturarvet i medlemsstaterna, i synnerhet genom att främja full tillgång till information som en förutsättning för deras aktiva deltagande och stödja inrättandet av en särskild informationsplattform. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén uppmanar de europeiska städerna och regionerna att, i enlighet med sin administrativa kapacitet, ligga i framkant när det gäller att utforska kulturdrivna modeller för social och ekonomisk innovation och främja initiativ som är öppna för det civila samhället och föreningar och som syftar till att göra medborgarna delaktiga i utvecklingen av kultur samt skyddet och värdesättandet av materiella och immateriella kulturella tillgångar. |
| --- | --- |

36.

Bryssel den 12 februari 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  https://en.unesco.org/creativity/sites/creativity/files/artistic_freedom_pdf_web.pdf

1

(2)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

2

(3)  Till exempel Europarådets program för kulturvägar (https://www.coe.int/en/web/cultural-routes/about) eller Unescos världsarvsresor i Europa (https://visitworldheritage.com/en/eu).

3

---