# Az Európai Unió C 134/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 134 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. április 24. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 134

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. április 24.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Euronest Parlamenti Közgyűlés |
| 2020/C 134/01 | Állásfoglalás Az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a parlamenti felügyeletről mint a demokrácia, az elszámoltathatóság és az állami intézmények hatékonyságának megerősítésére szolgáló eszközről a keleti partnerség országaiban | 1 |
| 2020/C 134/02 | Állásfoglalás Az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a digitalizáció elősegítéséről az EU-ban és a keleti partnerség országaiban a hatékonyság növelése és a gazdasági növekedés ösztönzése érdekében | 7 |
| 2020/C 134/03 | Állásfoglalás Az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása: Szolidaritás és közelítés az energiaágazatban – haladás a progresszív szabályozási keret felé | 11 |
| 2020/C 134/04 | Állásfoglalás Az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása az oktatásbeli innovációról és az oktatási reformokról az EU-ban és a keleti partnerség országaiban, továbbá a kihívásokról és a lehetőségekről | 16 |
| 2020/C 134/05 | Állásfoglalás Az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a 2030-as Trió Plusz stratégia jövőjéről: a jövőbeni keleti partnerség felépítése | 22 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Euronest Parlamenti Közgyűlés

2020/C 134/01

Állásfoglalás Az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a parlamenti felügyeletről mint a demokrácia, az elszámoltathatóság és az állami intézmények hatékonyságának megerősítésére szolgáló eszközről a keleti partnerség országaiban

1

2020/C 134/02

Állásfoglalás Az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a digitalizáció elősegítéséről az EU-ban és a keleti partnerség országaiban a hatékonyság növelése és a gazdasági növekedés ösztönzése érdekében

7

2020/C 134/03

Állásfoglalás Az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása: Szolidaritás és közelítés az energiaágazatban – haladás a progresszív szabályozási keret felé

11

2020/C 134/04

Állásfoglalás Az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása az oktatásbeli innovációról és az oktatási reformokról az EU-ban és a keleti partnerség országaiban, továbbá a kihívásokról és a lehetőségekről

16

2020/C 134/05

Állásfoglalás Az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a 2030-as Trió Plusz stratégia jövőjéről: a jövőbeni keleti partnerség felépítése

22

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Euronest Parlamenti Közgyűlés

| 24.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/1

---

ÁLLÁSFOGLALÁS

Az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a parlamenti felügyeletről mint a demokrácia, az elszámoltathatóság és az állami intézmények hatékonyságának megerősítésére szolgáló eszközről a keleti partnerség országaiban

(2020/C 134/01)

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára,

| — | tekintettel a 2017. november 24-i brüsszeli keleti partnerségi csúcstalálkozó együttes nyilatkozatára és korábbi nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. november 24-i brüsszeli keleti partnerségi csúcstalálkozó együttes nyilatkozatára és korábbi nyilatkozataira,

| — | tekintettel az EU kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó, 2016. júniusi, „Közös jövőkép, közös fellépés: Erősebb Európa” elnevezésű globális uniós stratégiára és annak 1. (2016) és 2. (2017) évére vonatkozó végrehajtási jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó, 2016. júniusi, „Közös jövőkép, közös fellépés: Erősebb Európa” elnevezésű globális uniós stratégiára és annak 1. (2016) és 2. (2017) évére vonatkozó végrehajtási jelentésekre,

| — | tekintettel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat „Keleti partnerség – 20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig: összpontosítás a legfontosabb kiemelt kérdésekre és a kézzelfogható eredményekre” című, 2017. június 9-i közös szolgálati munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat „Keleti partnerség – 20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig: összpontosítás a legfontosabb kiemelt kérdésekre és a kézzelfogható eredményekre” című, 2017. június 9-i közös szolgálati munkadokumentumára,

| — | tekintettel az Európai Parlament 2015. július 9-i, az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2015. július 9-i, az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Bizottság és a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő / alelnök 2017. május 18-i jelentésére az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatának végrehajtásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő / alelnök 2017. május 18-i jelentésére az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatának végrehajtásáról,

| — | tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett, a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a keleti partnerségről szóló, 2017. november 15-i európai parlamenti ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett, a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a keleti partnerségről szóló, 2017. november 15-i európai parlamenti ajánlásra,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2012. április 3-i, a keleti partnerséghez tartozó országok civil társadalmának megerősítéséről szóló állásfoglalására, amely foglalkozott a kormány és a civil társadalom közötti együttműködéssel, valamint a civil társadalom szerepvállalásának erősítésére irányuló reformok kérdésével is, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2012. április 3-i, a keleti partnerséghez tartozó országok civil társadalmának megerősítéséről szóló állásfoglalására, amely foglalkozott a kormány és a civil társadalom közötti együttműködéssel, valamint a civil társadalom szerepvállalásának erősítésére irányuló reformok kérdésével is,

| — | tekintettel az egyrészről az EU, másrészről Grúzia, Moldova és Ukrajna között létrejött társulási megállapodásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az EU, másrészről Grúzia, Moldova és Ukrajna között létrejött társulási megállapodásokra,

| — | tekintettel az EU és Örményország közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Örményország közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásra,

| A. | mivel a hatékony parlamenti felügyelet – a jogállamiság elvei mellett – a jól működő demokrácia egyik pillére és alapvető szerepet játszik a demokratikus kormányzásban azáltal, hogy hozzájárul a végrehajtó ágak politikái, programjai és gyakorlatai minőségének javításához, és nagyobb legitimitást biztosít e politikáknak; |
| --- | --- |

A.

mivel a hatékony parlamenti felügyelet – a jogállamiság elvei mellett – a jól működő demokrácia egyik pillére és alapvető szerepet játszik a demokratikus kormányzásban azáltal, hogy hozzájárul a végrehajtó ágak politikái, programjai és gyakorlatai minőségének javításához, és nagyobb legitimitást biztosít e politikáknak;

| B. | mivel a keleti partnerség országaiban alapvető fontosságú a parlamentek hatékony felügyeleti kapacitásának megerősítése, és azt az Európai Bizottságnak támogatnia kell; |
| --- | --- |

B.

mivel a keleti partnerség országaiban alapvető fontosságú a parlamentek hatékony felügyeleti kapacitásának megerősítése, és azt az Európai Bizottságnak támogatnia kell;

| C. | mivel minden olyan politikai rendszerben, amely valóban alkalmazza a hatalmi ágak szétválasztásának elvét, a parlament a jogalkotási és költségvetési hatáskörök mellett a végrehajtó hatalmi ág felett általános felügyeletet és ellenőrzést is gyakorol; |
| --- | --- |

C.

mivel minden olyan politikai rendszerben, amely valóban alkalmazza a hatalmi ágak szétválasztásának elvét, a parlament a jogalkotási és költségvetési hatáskörök mellett a végrehajtó hatalmi ág felett általános felügyeletet és ellenőrzést is gyakorol;

| D. | mivel a parlamenti felügyeleti hatáskörök a kormány és ügynökségei valamennyi politikáját és politikai fellépését lefedik, és nem korlátozódnak a jogszabályok és a költségvetés végrehajtó hatalom általi végrehajtásának ellenőrzésére (költségvetési ellenőrzés); |
| --- | --- |

D.

mivel a parlamenti felügyeleti hatáskörök a kormány és ügynökségei valamennyi politikáját és politikai fellépését lefedik, és nem korlátozódnak a jogszabályok és a költségvetés végrehajtó hatalom általi végrehajtásának ellenőrzésére (költségvetési ellenőrzés);

| E. | mivel az igazságszolgáltatás függetlensége a működő demokrácia másik fontos pillére; |
| --- | --- |

E.

mivel az igazságszolgáltatás függetlensége a működő demokrácia másik fontos pillére;

| F. | mivel általában három politikai rendszert különböztetnek meg, nevezetesen az elnöki típusú politikai rendszert, a parlamentáris típusú politikai rendszert és a fél-elnöki vagy fél-parlamentáris politikai rendszert; |
| --- | --- |

F.

mivel általában három politikai rendszert különböztetnek meg, nevezetesen az elnöki típusú politikai rendszert, a parlamentáris típusú politikai rendszert és a fél-elnöki vagy fél-parlamentáris politikai rendszert;

| G. | mivel a plenáris ülések mellett parlamenti bizottságokat is létrehoznak az intézmény általános munkájának előkészítésére, valamint a kormány, illetve politikái és fellépései hatékony napi szintű felügyeletének biztosítására; |
| --- | --- |

G.

mivel a plenáris ülések mellett parlamenti bizottságokat is létrehoznak az intézmény általános munkájának előkészítésére, valamint a kormány, illetve politikái és fellépései hatékony napi szintű felügyeletének biztosítására;

| H. | mivel egy független, nem korlátozott és jól működő parlament, amely a parlamentek valamennyi alkotmányos hatáskörével rendelkezik, beleértve a kormány és ügynökségei feletti tényleges ellenőrzés gyakorlásának szabadságát, a jogállamiság megszilárdításának kulcsfontosságú intézményévé válik, beleértve a korrupció elleni hatékony küzdelmet, amely véget vet a büntetlenségnek; |
| --- | --- |

H.

mivel egy független, nem korlátozott és jól működő parlament, amely a parlamentek valamennyi alkotmányos hatáskörével rendelkezik, beleértve a kormány és ügynökségei feletti tényleges ellenőrzés gyakorlásának szabadságát, a jogállamiság megszilárdításának kulcsfontosságú intézményévé válik, beleértve a korrupció elleni hatékony küzdelmet, amely véget vet a büntetlenségnek;

| I. | mivel a civil társadalmi szervezetek, a média és az emberi jogi intézmények az állami intézmények és fellépéseik értékelése, vizsgálata és megfigyelése révén hozzájárulnak a Parlament felügyeleti feladatához; |
| --- | --- |

I.

mivel a civil társadalmi szervezetek, a média és az emberi jogi intézmények az állami intézmények és fellépéseik értékelése, vizsgálata és megfigyelése révén hozzájárulnak a Parlament felügyeleti feladatához;

| J. | mivel ezért a szabad, független média és a szabad, megfelelően finanszírozott és hatékonyan strukturált civil társadalom az országban a demokrácia hatékony és egészséges működéséhez is alapvető fontosságúak, és segítik a parlamenteket felügyeleti feladataik ellátásában; |
| --- | --- |

J.

mivel ezért a szabad, független média és a szabad, megfelelően finanszírozott és hatékonyan strukturált civil társadalom az országban a demokrácia hatékony és egészséges működéséhez is alapvető fontosságúak, és segítik a parlamenteket felügyeleti feladataik ellátásában;

| K. | mivel a demokrácia megszilárdításának folyamata megköveteli, hogy a nemzeti politikai intézmények készen álljanak a bevált gyakorlatok alkalmazására, illetve a saját és mások tapasztalataiból levont tanulságok felhasználására; |
| --- | --- |

K.

mivel a demokrácia megszilárdításának folyamata megköveteli, hogy a nemzeti politikai intézmények készen álljanak a bevált gyakorlatok alkalmazására, illetve a saját és mások tapasztalataiból levont tanulságok felhasználására;

| L. | mivel a demokratikus államok alapvető határvonalait a hatalmi ágak szétválasztásának visszavonhatatlan alkalmazása, az emberi jogok és alapvető szabadságok szigorú tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság határozott védelme határozza meg; |
| --- | --- |

L.

mivel a demokratikus államok alapvető határvonalait a hatalmi ágak szétválasztásának visszavonhatatlan alkalmazása, az emberi jogok és alapvető szabadságok szigorú tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság határozott védelme határozza meg;

| M. | mivel a nemzetközileg elismert – különösen a versenyképességre és az átláthatóságra vonatkozó – normáknak megfelelő rendszeres választások bár alapvető fontosságúak, önmagukban nem jelentik a demokratikus politikai rendszer végső bizonyítékát; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemzetközileg elismert – különösen a versenyképességre és az átláthatóságra vonatkozó – normáknak megfelelő rendszeres választások bár alapvető fontosságúak, önmagukban nem jelentik a demokratikus politikai rendszer végső bizonyítékát;

| N. | mivel a többpárti parlamenteket gyakran sokkal reprezentatívabb testületeknek tekintik, és az ideológiai irányultságú pártok nagy száma közelebb visz a különböző társadalmi érdekek képviseletéhez; |
| --- | --- |

N.

mivel a többpárti parlamenteket gyakran sokkal reprezentatívabb testületeknek tekintik, és az ideológiai irányultságú pártok nagy száma közelebb visz a különböző társadalmi érdekek képviseletéhez;

| O. | mivel az Európai Parlament Demokráciatámogatási és Választási Koordinációs Csoportja (DEG) az elsőbbséget élvező országok listáján található országokban különösen támogatja a demokráciát, ezen országok közé tartozik a keleti partnerség három országa, amely társulási megállapodást kötött az EU-val, azaz Grúzia, Moldova és Ukrajna; |
| --- | --- |

O.

mivel az Európai Parlament Demokráciatámogatási és Választási Koordinációs Csoportja (DEG) az elsőbbséget élvező országok listáján található országokban különösen támogatja a demokráciát, ezen országok közé tartozik a keleti partnerség három országa, amely társulási megállapodást kötött az EU-val, azaz Grúzia, Moldova és Ukrajna;

| P. | mivel az Európai Unió olyan konkrét projektek révén támogatja a keleti partnerség országait, amelyek segítenek megerősíteni parlamentjeiknek a kormány feletti felügyeletüket, ilyen volt például a 2009–2019-es időszakra szóló „A parlamentáris demokrácia megerősítése Grúziában” projekt, vagy az ENSZ fejlesztési programja mellett a 2016–2018-as időszakra szóló, „A Rada Európáért” projekt vagy az Európai Parlamentnek az ukrán Verhovna Radába delegált igényfelmérő missziója (2015–2016); |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Unió olyan konkrét projektek révén támogatja a keleti partnerség országait, amelyek segítenek megerősíteni parlamentjeiknek a kormány feletti felügyeletüket, ilyen volt például a 2009–2019-es időszakra szóló „A parlamentáris demokrácia megerősítése Grúziában” projekt, vagy az ENSZ fejlesztési programja mellett a 2016–2018-as időszakra szóló, „A Rada Európáért” projekt vagy az Európai Parlamentnek az ukrán Verhovna Radába delegált igényfelmérő missziója (2015–2016);

A parlamenti felügyeleti tevékenységek előtt álló kihívások kezelése

| 1. | hangsúlyozza, hogy a demokrácia magában foglalja a nők és a férfiak egyenlő képviseletét a döntéshozatali pozíciókban, ezért a nők döntéshozatali pozíciókba történő előléptetése fontos cselekvési terület; felhívja az uniós tagállamokat és a keleti partnerség országait, hogy javítsák a nők képviseletét a parlamentben; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a felügyeleti feladatok és a politikai ösztönzés ma a parlamentek egyik fő feladata, ami megköveteli a kormány és a parlament közötti folyamatos kommunikációt, valamint azt, hogy a kormány elfogadja, hogy elszámoltatható legyen a parlament felé; felhívja a keleti partnerség országait, hogy olyan politikai rendszereket tartsanak fenn és alakítsanak ki, melyek támogatják az ilyen folyamatos kommunikációt és az elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki külön programot, amelynek célja a parlamenti felügyelet megerősítése a keleti szomszédság országaiban az alábbiak révén: az állami ügynökségek, a parlament és a civil társadalmi szervezetek közötti koordináció és együttműködés javítása, személyre szabott képzési modulokat javasolva a parlamentek személyzete számára, vagy támogatva az igazgatási reformokat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a keleti partnerség mind a hat országában – bár jelentősen eltérő mértékben – hiányoznak a parlamenti felügyelet gyakorlásához kapcsolódó erős hagyományok, ami hiányosságoknak enged teret a hatékony reagálási mechanizmusok tekintetében; felszólít a végrehajtó hatalmi ág és a parlament közötti rendszeres párbeszéd jelentéstételi mechanizmusainak megerősítésére; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy a keleti partnerség parlamenti igazgatásának reformfolyamatai folytonosságot igényelnek a teljes parlamenti infrastruktúra funkcióinak és a parlamenti képviselők napi szükségleteinek és elvárásainak összehangolása érdekében; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az igazgatásnak kezeskednie kell a teljes körű és megfelelő jogalkotási, képviseleti, felügyeleti (többek között a költségvetés-tervezéssel kapcsolatos) és egyéb funkciókért is; |
| --- | --- |

5.

| 6. | további közigazgatási reformra szólít fel a keleti partnerség országaiban, mivel az ilyen reformok – amennyiben megfelelően kezelik azokat – lehetővé teszik, hogy a közigazgatás polgárközpontúbb és átláthatóbb legyen, ugyanakkor gyorsabb és jobb szolgáltatásokat nyújtson a polgárok és a vállalkozások számára; kijelenti, hogy a hatékony, átlátható és polgárközpontú közigazgatás előfeltétele a nyilvános vezetés megfelelő működésének és a társadalmi-gazdasági fejlődésnek a keleti partnerség országaiban, és így hatással van a demokrácia minőségére azáltal, hogy megkönnyíti és javítja a parlamenti felügyelet minőségét az országban; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy a parlamenti felügyelet mértékével és hatékonyságával kapcsolatos kihívások az erős elnöki rendszerrel rendelkező országokban jelentkeznek, ami Azerbajdzsánban és Belaruszban figyelhető meg, ahol az elnökök a parlamenttel és a kormánnyal szemben nagyon erős hatáskörökkel rendelkeznek; nagyra értékeli, hogy az elmúlt években az örményországi és grúziai helyzet az alkotmány egymást követő reformjai révén, a teljes mértékben parlamentáris politikai rendszerek felé való elmozdulás útján, majd az örményországi erőszakmentes, bársonyos forradalom és a grúziai választások után békés kormányváltások révén javult; továbbra is felhívja a keleti partnerség mind a hat országát, hogy a parlamenti felügyelet megerősítése érdekében további reformokra van szükség; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megismétli, hogy a keleti szomszédság parlamentjeinek egyetlen új jogalkotási aktus elfogadását sem szabad elsietniük, és hogy a fő jogalkotó szerv felügyeleti szerepének megerősítése érdekében úgy kell kiigazítaniuk eljárásaikat, hogy azok lehetővé tegyék a reformok tartalmáról és részleteiről az ellenzékkel és más érdekelt felekkel folytatott kiterjedt vitákat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megállapítja, hogy a gazdasági vagy más nem politikai elit különböző mértékben erősen befolyásolja a keleti partnerség országainak parlamenti képviselőit, akadályozva a kormányzati politikák és fellépések független és átlátható ellenőrzését, valamint a hatékony és eredményes közigazgatási reformokat; aggodalmát fejezi ki a nagyszámú parlamenti képviselő képviselőcsoportok közötti mobilitása miatt, amint ez Moldovában történt a 2014–2019-es jogalkotási ciklusban; felhívja a keleti partnerség nemzeti parlamentjeit, hogy vezessenek be olyan eszközöket, amelyek garantálják a parlamenti képviselők függetlenségét, és vessenek véget a visszaéléseknek; felhívja a keleti partnerség országait, hogy haladjanak tovább a választási jogszabályok reformjával, amely a hatékony kormányzati elszámoltathatóság eszközeinek kialakításához vezet; emlékezteti a keleti partnerség országait, hogy a választási jogszabályok módosítása során egyenlő lehetőségeket kell teremteniük valamennyi etnikai kisebbség képviseletére; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sürgeti a politikai pártokat, hogy a széles körű politikai támogatás biztosítása érdekében pártok közötti párbeszéd keretében foglalkozzanak a választási reformokkal; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a hatóságokat, hogy jóval a jövőbeli választások előtt hajtsák végre az EBESZ/ODHIR választási megfigyeléssel kapcsolatos ajánlásait; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aggodalommal állapítja meg, hogy a korrupció továbbra is olyan jelenség, amely nem csak a keleti partnerség országaiban, hanem egész Európában veszélyezteti a demokráciába vetett bizalmat; aggodalmát fejezi ki a parlamenten és más állami intézményeken belüli korrupció miatt, amely bár a keleti partnerség egyes országaiban csökken, különböző mértékben még mindig kihat a hatékony parlamenti felügyeletre, és felszólít minden ismert ügy átlátható kivizsgálására; hangsúlyozza, hogy szükség van az elszámoltathatóságra és a büntetlenség felszámolására; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a parlamenti felügyelet gyakorlása során az ellenzékre különleges szerep hárul a szigorú és teljes körű kormányzati ellenőrzés aktív fenntartása érdekében; felszólít minden arra irányuló kísérlettől való tartózkodásra, hogy korlátozzák az ellenzéket a felügyeleti-ellenőrzési funkciók tekintetében, és felszólít arra, hogy jogszabályilag garantált jogokat biztosítsanak a nem koalíciós vagy nem többségi képviselők számára; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megismétli, hogy az EU-val kötött megállapodások – nevezetesen az Ukrajnával, Moldovával és Grúziával kötött társulási megállapodások, az Örményországgal kötött átfogó és megerősített partnerségi megállapodás, valamint az Azerbajdzsánnal és Belarusszal kötött partnerségi és együttműködési megállapodások – végrehajtása további munkaforrást jelent a parlamenti felügyelet számára, amely az európai integrációs folyamat elmélyítése érdekében szükségessé teszi a kormány különösen intenzív felügyeletét és ellenőrzését, valamint a kormány, a parlament és az igazságszolgáltatás közötti hatékony koordinációt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aggodalmának ad hangot az állami intézmények európai ügyekkel kapcsolatos kapacitáshiánya miatt, ami súlyosan kihat a társulási megállapodások hatékony, eredményes és átfogó végrehajtására, és az európai integrációs erőfeszítések lassulásához vezet; felhívja a társult országokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket egy olyan erősen motivált közigazgatás kiépítése érdekében, amely elegendő forrást tud igénybe venni a szükséges reformok és a vonatkozó rendelkezések teljes körű és gyors végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a sokszínűség alapvető fontosságú egy olyan parlament működéséhez, amely valamennyi polgára érdekében működik; felhívja az Európai Parlamentet és a keleti partnerség nemzeti parlamentjeit, hogy tegyenek további lépéseket a nők és az etnikai kisebbségek képviselőik közötti méltányos képviseletének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

16.

Az Európai Parlament, az uniós tagállamok parlamentjei és a keleti partnerség országainak parlamentjei közötti érdemi eszmecserék előmozdítása és az eredmények megosztása

| 17. | üdvözli az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy támogassák a keleti partnerség országainak a fenntartható demokrácia és a jogállamiság kialakítására irányuló erőfeszítéseit; hangsúlyozza azonban, hogy a fenntartható felelősségvállaláshoz a társadalmakban gyökerező folyamatokra van szükség; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011-ben elfogadott és 2012-ben, 2013-ban, 2015-ben, 2017-ben és 2018-ban módosított eljárási szabályzatának a keleti partnerséggel kapcsolatos politika végrehajtásának felügyeletéről szóló rendelkezéseit, különös tekintettel az eljárási szabályzat 17., 21., 22., 25., 26. és 27. cikkére, valamint I. mellékletére, amelyek az állásfoglalások, ajánlások, írásbeli és szóbeli választ igénylő kérdések, valamint a bizottságok és munkacsoportok kérdéseivel foglalkoznak; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli a keleti partnerség az EU-val kötött társulási megállapodásokkal rendelkező országainak – Ukrajnának, Moldovának és Grúziának –, valamint Örményországnak az EU-val 2017 novemberében aláírt átfogó és megerősített partnerségi megállapodás keretében tett arra irányuló erőfeszítéseit, hogy fokozzák e megállapodások végrehajtásának felügyeletét, ami további kihívásokat és lehetőségeket jelent; üdvözli az e három ország által 2018. október 5-én felállított parlamentközi közgyűlést, amelynek célja, hogy e tekintetben hatékonyabb parlamenti felügyeletet érjen el és lendületet adjon a saját kormányaik által a társulási megállapodások és a keleti partnerségi politika egésze tekintetében végzett közös ellenőrzésüknek; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy a legjobb gyakorlatok elfogadása, valamint a saját és mások hiányosságaiból és tapasztalataiból való, a demokratikus konszolidáció folyamatának részét képező tanulás tekintetében a keleti partnerség országainak parlamentjei lehetőséget kapnak arra, hogy tanuljanak saját tapasztalataikból, egymás bevált gyakorlataiból, és tanuljanak az egymás által a korlátokra adott megoldásokból; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli továbbá, hogy a bevált gyakorlatoknak az Európai Parlament, az uniós tagállamok parlamentjei és a keleti partnerség országainak parlamentjei közötti cseréjének továbbra is pozitív szerepet kell játszania, és azt támogatni kell; úgy véli továbbá, hogy a parlamenti képviselők és a parlamenti titkárságok közötti, a parlamenti igazgatás reformjával kapcsolatos további formátumok és csereprogramok számának növelésére van szükség a kapacitások megerősítése és a főbb érdekelt felek tudatosságának növelése érdekében; kéri, hogy erősítsék meg a munkaszintű kapcsolatokat a fent említett parlamenteken belüli és azok közötti erős hálózatok kiépítése érdekében a regionális együttműködés továbbfejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli a keleti partnerség kormányzással és közigazgatási reformmal foglalkozó, 2018. november 7–8-án Prágában tartott 15. paneljének arra irányuló erőfeszítéseit, hogy polgárközpontú eljárások és a közszolgáltatások hozzáférhetősége révén foglalkozzon a közigazgatás és a szolgáltatásnyújtás elszámoltathatóságával és szervezésével; |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékeztet arra, hogy a keleti partnerség országainak nemzetközi kötelezettségvállalásaikkal összhangban kell eljárniuk, és jogalkotási folyamataik során tiszteletben kell tartaniuk az alapvető emberi és kisebbségi jogokat; |
| --- | --- |

23.

A gondolatszabadság és a médiakörnyezet és a tudományos élet függetlenségének erősítése mint a jobb parlamenti felügyelet kulcsfontosságú prioritása

| 24. | ismételten hangsúlyozza a valóban szabad média fontosságát, a független média és a médiapluralizmus szükségességét a médiában dolgozók és az újságírók biztonságának garantálása érdekében, és kéri, hogy ne korlátozzák a médiaforrások lehetőségeit annak érdekében, hogy bármely etnikumú polgár számára egyenlő hozzáférést biztosítsanak az információkhoz, valamint a valódi tudományos véleménynyilvánítási szabadságot és a gondolatszabadságot, amelyek a demokrácia kulcsfontosságú alkotóelemei; felhívja az Euronest valamennyi képviselőjét, hogy garantálják és tegyék ténylegessé ezeket a szabadságokat, mivel a média és a tudományos közösség jelentős szakértelmet és tudást biztosít a parlamentek számára és kulcsfontosságú hozzájárulást nyújt a parlamenti felügyelethez és annak objektivitásához; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a keleti partnerség egyes országaiban a médiaszabadság és a tudományos gondolatszabadság elégtelensége miatt a parlamentek nem rendelkeznek megalapozott nyilvános és tudományos véleménnyel, ami szükséges kiegészítő a parlament állandó ellenőrző szerepének bővítéséhez; felszólítja a keleti partnerség valamennyi országát, hogy javítsák a szabad és plurális médiára és tudományos életre vonatkozó jogi rendelkezéseket, és azokat ténylegesen léptessék életbe, mivel sok esetben még mindig üzleti és politikai érdekek befolyása alatt állnak vagy elfogultak; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sürgeti a keleti partnerség országait, hogy javítsák a médiakörnyezetet és tegyék fenntarthatóvá a professzionális, független újságírást, mivel csak az egészséges médiakörnyezet vezet az uniós szomszédságpolitika alapvető céljainak eléréséhez, többek között a demokráciához, a jó kormányzáshoz, a külső nyomással szembeni ellenálló képességhez, valamint a reformokról és az EU-val való együttműködés előnyeiről szóló hatékony kommunikációhoz; felhívja az EU-t és a keleti partnerség országait, hogy folytassák egy olyan médiakörnyezetet kialakítását, amelyben az újságírók kényszertől és elnyomástól mentesen dolgozhatnak; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek szerepét a parlamenti felügyelet, az átláthatóság és a demokratikus folyamat egészének előmozdításában; felhívja a keleti partnerség nemzeti parlamentjeit, hogy nyíltan támogassák és működjenek együtt a civil társadalommal a polgárok érdekében végzett munkájuk minden területén, hogy figyelembe vegyék a különböző véleményeket; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kiemeli a különösen a közösségi média felületén folytatott dezinformációs kampányok kockázatait, valamint az antidemokratikus narratívák és értékek terjesztésére irányuló kísérleteket, amelyek célja a közintézmények rossz hírének keltése vagy a választási kampányok befolyásolása; szoros együttműködésre és tapasztalatcserére szólít fel az EU és a keleti partnerség országai között ezen a területen, szilárd közös álláspontot fogadva el a polgárok alapvető szabadságainak veszélyeztetése nélkül; |
| --- | --- |

28.

A biztonsági ágazat felügyelete mint a parlamenti ellenőrzés kiemelt területe

| 29. | emlékeztet az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2018. júniusi ülésén elfogadott, a keleti partnerség országain belüli biztonsági kihívásokról és a kezelésükre irányuló uniós szerepvállalás erősítéséről szóló állásfoglalásra, amely hangsúlyozta, hogy „a bűnüldöző, biztonsági és védelmi intézményeken belüli jó kormányzás kulcsfontosságú ahhoz, hogy meg lehessen védeni a kelet-európai partnerországokat a destabilizálási kísérletekkel szemben”, és sürgette a partnerek parlamentjeit, hogy „teljes mértékben éljenek a bűnüldöző hatóságok, valamint a katonai és biztonsági szolgálatok feletti demokratikus felügyeleti hatáskörükkel”; hangsúlyozza, hogy növelni kell a biztonsági ágazat feletti parlamenti felügyeletet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a keleti partnerség országainak különböző biztonsági szolgálatai feletti parlamenti felügyeletet, és megismétli a Belügyminisztérium és az újonnan létrehozott biztonsági szolgálatok parlamenti felügyeletének értékét; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ezzel összefüggésben emlékeztet az EU–Grúzia Parlamenti Társulási Bizottság 2018. április 26-án, Brüsszelben tartott hatodik ülésének zárónyilatkozatára és ajánlásaira, és különösen annak 14. pontjára, amely a biztonsági ágazat parlamenti felügyeletének megerősítésére irányuló, uniós finanszírozású projekt elindításáról szól; |
| --- | --- |

31.

A keleti partnerség országai parlamentjei emberi, anyagi és pénzügyi erőforrásainak növelése

| 32. | felszólít a személyzeti, anyagi és finanszírozási erőforrások növelésére többek között a keleti partnerség országai parlamentjei általános teljesítményének megerősítése céljából annak biztosítása érdekében, hogy azok teljes mértékben képesek legyenek a kormány, annak politikái és fellépései feletti hatékony és folyamatos felügyeleti tevékenység kialakítására, amelyet függetlenség jellemez, és amelyet egy működő és objektív kutatószolgálat támogat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy a keleti partnerség országainak parlamenti titkárságai, az Európai Parlament és az uniós tagállamok parlamentjei közötti együttműködés a hatékonyabb és eredményesebb parlamenti felügyelet elérésének eszköze a tapasztalatok és az erőforrások megosztása révén; kéri, hogy a parlamenti kutatás területén hozzanak létre ilyen együttműködést azokban az esetekben is, ahol még nem létezik kutatószolgálat, és létrehozása különös erőfeszítést igényel; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nagyra értékeli a Számvevőszék és a keleti partnerség országainak parlamentjei közötti szoros, hatékony és jó együttműködést, amely a kölcsönös bizalmon alapul, mely a költségvetés és a költségvetési kiadások jobb és nagyobb mértékű parlamenti felügyeletének eléréséhez szükséges eszköz; ösztönzi, hogy ilyen együttműködést léptessenek életbe a keleti partnerség országai között; |
| --- | --- |

34.

| 35. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a szomszédságpolitikáért és a bővítésért felelős biztosnak, az EKSZ-nek, valamint az uniós tagállamok és a keleti partnerséghez tartozó országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

35.

---

| 24.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/7

---

ÁLLÁSFOGLALÁS

Az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a digitalizáció elősegítéséről az EU-ban és a keleti partnerség országaiban a hatékonyság növelése és a gazdasági növekedés ösztönzése érdekében

(2020/C 134/02)

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-án kelt alapító okiratára és a keleti partnerség 2017. november 24-én megtartott csúcstalálkozóján elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-án kelt alapító okiratára és a keleti partnerség 2017. november 24-én megtartott csúcstalálkozóján elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Unió és Grúzia, Moldova, valamint Ukrajna között létrejött társulási megállapodásokra, különösen a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről (Deep and Comprehensive Free Trade Areas – DCFTA) szóló megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió és Grúzia, Moldova, valamint Ukrajna között létrejött társulási megállapodásokra, különösen a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről (Deep and Comprehensive Free Trade Areas – DCFTA) szóló megállapodásra,

| — | tekintettel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája által kiadott jelentésre a befektetések helyzetéről a világban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája által kiadott jelentésre a befektetések helyzetéről a világban,

| — | tekintettel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat „Keleti partnerség – 20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig: összpontosítás a legfontosabb kiemelt kérdésekre és a kézzelfogható eredményekre” című, 2017. június 9-i közös szolgálati munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat „Keleti partnerség – 20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig: összpontosítás a legfontosabb kiemelt kérdésekre és a kézzelfogható eredményekre” című, 2017. június 9-i közös szolgálati munkadokumentumára,

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz részeként 2014-ben hatályba lépett európai szomszédságpolitikára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz részeként 2014-ben hatályba lépett európai szomszédságpolitikára,

| — | tekintettel az „A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, 2015. szeptember 25-én az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozóján elfogadott dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, 2015. szeptember 25-én az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozóján elfogadott dokumentumra,

| — | tekintettel a Visegrádi Csoport külügyminisztereinek a 2017. április 12-i varsói találkozójuk eredményeit követően a keleti partnerségről szóló együttes nyilatkozatára, amely lehetőséget biztosít az uniós tagságra a keleti partnerség ilyen tagság iránt érdeklődő országai számára; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Visegrádi Csoport külügyminisztereinek a 2017. április 12-i varsói találkozójuk eredményeit követően a keleti partnerségről szóló együttes nyilatkozatára, amely lehetőséget biztosít az uniós tagságra a keleti partnerség ilyen tagság iránt érdeklődő országai számára;

| — | tekintettel a keleti partnerség digitális gazdaságról szóló, 2017. október 5-én Tallinnban (Észtország) tartott második miniszteri ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség digitális gazdaságról szóló, 2017. október 5-én Tallinnban (Észtország) tartott második miniszteri ülésére,

| — | tekintettel az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz „EU4Digital: a digitális gazdaság és társadalom támogatása a keleti partnerség országaiban” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz „EU4Digital: a digitális gazdaság és társadalom támogatása a keleti partnerség országaiban” című dokumentumra,

| — | tekintettel az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) 2014–2020 közötti időszakra szóló, a keleti regionális stratégiát (2014–2020) és a többéves indikatív programot (2017–2020) magában foglaló dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) 2014–2020 közötti időszakra szóló, a keleti regionális stratégiát (2014–2020) és a többéves indikatív programot (2017–2020) magában foglaló dokumentumra,

| — | tekintettel a 2013. február 7-i, az „Az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiája: nyílt, megbízható és biztonságos kibertér” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közös közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. február 7-i, az „Az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiája: nyílt, megbízható és biztonságos kibertér” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közös közleményre,

| — | tekintettel a 2017. szeptember 13-i, az „Ellenálló képesség, elrettentés, védelem: az Unió erőteljes kiberbiztonságának kiépítése” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közös közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. szeptember 13-i, az „Ellenálló képesség, elrettentés, védelem: az Unió erőteljes kiberbiztonságának kiépítése” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közös közleményre,

| A. | mivel az Euronest Parlamenti Közgyűlés keretében folytatott együttműködés célja, hogy az elektronikus kereskedelem és elektronikus logisztika terén a nemzeti rendszerek – többek között a digitális közlekedési folyosók – partnerországokban történő fejlesztése és a digitális egységes piac bevált uniós gyakorlataival való harmonizációja révén pozitív hatásokat érjen el; |
| --- | --- |

A.

mivel az Euronest Parlamenti Közgyűlés keretében folytatott együttműködés célja, hogy az elektronikus kereskedelem és elektronikus logisztika terén a nemzeti rendszerek – többek között a digitális közlekedési folyosók – partnerországokban történő fejlesztése és a digitális egységes piac bevált uniós gyakorlataival való harmonizációja révén pozitív hatásokat érjen el;

| B. | mivel a digitális gazdaság területén az EU és a kelet-európai partnerek közötti megerősített együttműködés új lehetőségeket biztosítana a vállalkozások és a polgárok számára, így gazdasági növekedést és jólétet teremtene; |
| --- | --- |

B.

mivel a digitális gazdaság területén az EU és a kelet-európai partnerek közötti megerősített együttműködés új lehetőségeket biztosítana a vállalkozások és a polgárok számára, így gazdasági növekedést és jólétet teremtene;

| C. | mivel a polgárok, az állami közigazgatások és a vállalkozások számára nyújtott páneurópai online szolgáltatások előtt álló kihívások és akadályok felszámolása érdekében a keleti partnerség résztvevői és az EU támogatták a digitális piacok harmonizációját az EU4Digital kezdeményezésen belül; |
| --- | --- |

C.

mivel a polgárok, az állami közigazgatások és a vállalkozások számára nyújtott páneurópai online szolgáltatások előtt álló kihívások és akadályok felszámolása érdekében a keleti partnerség résztvevői és az EU támogatták a digitális piacok harmonizációját az EU4Digital kezdeményezésen belül;

| D. | mivel a digitális gazdaság fejlődése hozzájárulna új munkahelyek teremtéséhez, az üzleti hatékonyság növeléséhez, a beruházások vonzásához, a kereskedelem ösztönzéséhez, a gazdaságok korszerűsítéséhez, az innovációk fejlesztéséhez és az átláthatóság növeléséhez; |
| --- | --- |

D.

mivel a digitális gazdaság fejlődése hozzájárulna új munkahelyek teremtéséhez, az üzleti hatékonyság növeléséhez, a beruházások vonzásához, a kereskedelem ösztönzéséhez, a gazdaságok korszerűsítéséhez, az innovációk fejlesztéséhez és az átláthatóság növeléséhez;

| E. | mivel széles körben elfogadott, hogy a digitalizáció elősegítése alapvető fontosságú lehet a keleti partnerség országainak és az uniós tagállamoknak a rövid és hosszú távú gazdasági növekedése szempontjából, mivel ez a megközelítés a technológia és készségek átadásán keresztül továbbgyűrűző előnyökkel jár; |
| --- | --- |

E.

mivel széles körben elfogadott, hogy a digitalizáció elősegítése alapvető fontosságú lehet a keleti partnerség országainak és az uniós tagállamoknak a rövid és hosszú távú gazdasági növekedése szempontjából, mivel ez a megközelítés a technológia és készségek átadásán keresztül továbbgyűrűző előnyökkel jár;

| F. | mivel a nagy adathalmazok feldolgozásához és tárolásához, valamint a számítógépek, képernyők és okostelefonok gyártásához szükséges nagymennyiségű villamos energia következtében gyorsan növekszik a digitalizációhoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátás; |
| --- | --- |

F.

mivel a nagy adathalmazok feldolgozásához és tárolásához, valamint a számítógépek, képernyők és okostelefonok gyártásához szükséges nagymennyiségű villamos energia következtében gyorsan növekszik a digitalizációhoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátás;

| G. | mivel a digitális technológiák jelentős negatív hatást gyakorolnak a környezetre és az emberi egészségre a hulladéktermelés és a szegény országokba irányuló export, a túlzott vízfogyasztás és – gyakran konfliktus sújtotta területeken – a szennyező nyersanyag-kitermelés révén; |
| --- | --- |

G.

mivel a digitális technológiák jelentős negatív hatást gyakorolnak a környezetre és az emberi egészségre a hulladéktermelés és a szegény országokba irányuló export, a túlzott vízfogyasztás és – gyakran konfliktus sújtotta területeken – a szennyező nyersanyag-kitermelés révén;

| H. | mivel a „20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig” című dokumentum a „gazdasági fejlődés és piaci lehetőségek” pillér keretében rögzítette a digitalizáció fontosságát és számos ambiciózus célt tűzött ki a digitális piacok harmonizálása érdekében; |
| --- | --- |

H.

mivel a „20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig” című dokumentum a „gazdasági fejlődés és piaci lehetőségek” pillér keretében rögzítette a digitalizáció fontosságát és számos ambiciózus célt tűzött ki a digitális piacok harmonizálása érdekében;

| I. | mivel a digitális gazdaság – az interoperabilitási keret, az e-kereskedelem, az e-egészségügy és a partnerországok barangolási díjainak eltörlése mellett – az EU és a keleti partnerség országai közötti együttműködés egyik kiemelt területeként fontos szerepet játszik a kétoldalú párbeszédekben; |
| --- | --- |

I.

mivel a digitális gazdaság – az interoperabilitási keret, az e-kereskedelem, az e-egészségügy és a partnerországok barangolási díjainak eltörlése mellett – az EU és a keleti partnerség országai közötti együttműködés egyik kiemelt területeként fontos szerepet játszik a kétoldalú párbeszédekben;

| J. | mivel a keleti partnerség „Connect” programjának célja a keleti partnerség országai közötti digitális szakadék csökkentése, valamint a nemzeti kutatási és oktatási hálózatok kutatói és oktatói közösségei szükségleteinek támogatása; |
| --- | --- |

J.

mivel a keleti partnerség „Connect” programjának célja a keleti partnerség országai közötti digitális szakadék csökkentése, valamint a nemzeti kutatási és oktatási hálózatok kutatói és oktatói közösségei szükségleteinek támogatása;

| K. | mivel a kiberbiztonságot ma már elismerik a hatékony digitalizációs folyamat és a köz- és magánszféra közötti partnerségek szerves részeként; |
| --- | --- |

K.

mivel a kiberbiztonságot ma már elismerik a hatékony digitalizációs folyamat és a köz- és magánszféra közötti partnerségek szerves részeként;

| L. | tekintettel az EU és Grúzia közötti társulási megállapodásra, az EU és Moldova közötti társulási megállapodásra, az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodásra, az EU és Örményország közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásra, valamint az EU és Azerbajdzsán közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

L.

tekintettel az EU és Grúzia közötti társulási megállapodásra, az EU és Moldova közötti társulási megállapodásra, az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodásra, az EU és Örményország közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásra, valamint az EU és Azerbajdzsán közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra,

1.

hangsúlyozza a digitalizáció elősegítésének mint az EU-ban és a keleti partnerség országaiban a hatékonyság növelésére és a gazdasági növekedés ösztönzésére irányuló folyamatnak a stratégiai fontosságát; kiemeli, hogy az EU és a kelet-európai partnerek között a digitális gazdaság és társadalom területén folytatott együttműködésben rejlő kiaknázatlan lehetőségeket a széles sávú infrastruktúrába történő beruházások, a jogszabályok uniós normákkal való harmonizálása, valamint az uniós digitális egységes piac gyorsított integrációja révén lehetne kiaknázni;

2.

elismeri, hogy a digitális technológiák mindennapi életbe történő integrálása – ami hozzájárul a megbízhatóbb és hasznosabb információk elérhetőségéhez és feldolgozásához – jelentős kihasználatlan lehetőséget kínál a gazdasági növekedés, a termelékenység és a szociális védelem tekintetében;

3.

úgy véli, hogy a digitalizációban rejlő lehetőségek az új technológiákkal – többek között a mesterséges intelligenciával, nagy adathalmazokkal, biometrikus adatokkal és megosztott könyvelési technológiával – kombinálva egyidejűleg javíthatják a közszolgáltatások nyújtását, az irányítás minőségét és a költségvetés átláthatóságát, ami csökkenteni fogja a korrupt tranzakciókat; hangsúlyozza, hogy ennek elősegítése ugyanakkor piaci volatilitást idézhet elő, és a túlzott koncentráció és gyenge jogi szabályozás révén növelheti a kibertámadással és csalással szembeni sebezhetőséget;

4.

megjegyzi, hogy a különböző nemzetgazdaságokban a digitalizáció stratégiai megközelítései az intézményi feltételektől, hagyományoktól és erőviszonyoktól függenek; elismeri, hogy a digitális társadalmak, a gazdaság és az innováció tekintetében szakadék tátong az EU és a kelet-európai partnerek között, ami a jövőben a digitális ipar és a Munka 4.0 növekedésével még mélyebbé válhat; úgy véli, hogy figyelembe kell venni a munkavállalók jogait, és minden munkavállaló számára azonos bánásmódot kell biztosítani, függetlenül attól, hogy a digitális gazdaságban dolgoznak-e;

5.

úgy véli, hogy a digitalizáció gazdasági kockázatainak csökkentése érdekében biztosítani kell, hogy a nemzeti kormányok átfogó reformprogramokat hajtsanak végre, megfelelő forrásokat kell felvenni, és a digitalizációs folyamatok szabályozása terén összehangolt megközelítést kell alkalmazni az EU és a keleti partnerség országai között;

6.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a keleti partnerség országainak digitális piacait harmonizálják az egységes uniós digitális piaccal; hangsúlyozza, hogy közös alapokat kell létrehozni a digitális piaci programok kidolgozásához, a digitális piaci szolgáltatások szabályozásához és az információs és kommunikációs technológiák, a távközlés, a digitális bizalomkezelés és biztonság, az elektronikus készségek, az elektronikus egészségügy és az elektronikus kereskedelem területén megvalósuló innovációk jóváhagyásához;

7.

elismeri, hogy az adatok, algoritmusok és platformok integritását biztosító egységes szabályok és szabványok nemzeti kormányok általi kidolgozása erősíteni fogja a digitális rendszerek használatát a fogyasztók különböző módokon történő védelme érdekében, beleértve az átlátható és kiegyensúlyozott szerződéseket és a magánélethez fűződő jogokat is;

8.

felszólítja a keleti partnerség országait, hogy gyorsítsák fel a nemzeti jogszabályok harmonizálásának folyamatát, és a kiberbiztonság rendszerének és szabályainak az uniós jogi normákkal összhangban történő reformja révén javítsák a személyes adatok védelmét; úgy véli, hogy a fogyasztói bizalom építése, a magánélet és az adatok védelme, valamint a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme elő fogja segíteni az információk, ötletek és ismeretek szabad áramlását;

9.

hangsúlyozza, hogy a digitális technológiák bevezetését olyan szabványoknak kell kísérniük, amelyek hozzájárulnak az ikt-értékláncok társadalmi és környezeti fenntarthatóságához, és biztosítani kell, hogy a digitalizációval kapcsolatos fellépések megfeleljenek a fenntartható fejlesztési céloknak, valamint az éghajlat-, energia- és környezetvédelmi politikák céljainak;

10.

hangsúlyozza, hogy jobban össze kell hangolni a közös tevékenységeket és a digitális kereskedelemre vonatkozó szabályok jóváhagyását a digitális tartalmakra vonatkozó szerződések és azok nyújtása, az online tartalomszolgáltatások határokon átnyúló továbbítása, a területi alapú tartalomkorlátozás és a fogyasztóvédelem tekintetében;

11.

hangsúlyozza az együttműködésen alapuló, határokon átnyúló elektronikus azonosítás fontosságát az elektronikus aláírások és elektronikus pecsétek létrehozása és ellenőrzése tekintetében; megjegyzi, hogy a jogbiztonság és műszaki összeegyeztethetőség érdekében harmonizálni kell az e-mail-azonosítókra és elektronikus aláírásokra, valamint a keleti partnerség országaiban és az EU-ban ilyen szolgáltatásokat kínáló bizalmi szolgáltatókra vonatkozó közös szabályokat;

12.

felhívja a figyelmet a gazdasági növekedés munkahelyteremtés és üzleti lehetőségek teremtése révén történő ösztönzésének fontosságára, különös tekintettel a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatására és működési környezetük javítására a keleti partnerség országaiban; üdvözli a keleti partnerség 64. üzleti fórumának eredményeit, amelyek a digitális gazdaságra, az innovációra, valamint a kkv-k közötti közötti közvetlen üzleti kapcsolatok megerősítésére összpontosítanak;

13.

felszólítja a nemzeti kormányokat és a magánvállalkozásokat, hogy hozzanak létre határokon átnyúló innovatív központokat, figyelembe véve az új növekedési lehetőségeket a megfelelő digitális készségekkel és technológiai infrastruktúrával rendelkező területeken, amelyek csökkentik majd a munkanélküliséget és magasabb béreket eredményeznek;

14.

hangsúlyozza, hogy a kulcsfontosságú szereplők – például a szakszervezetek és a munkáltatói szervezetek – szisztematikus bevonása és a korporatista struktúrák újjáélesztése ígéretes stratégia a digitalizáció elősegítésére az EU-ban és a keleti partnerség országaiban a hatékonyság javítása és a gazdasági növekedés ösztönzése érdekében;

15.

megjegyzi, hogy az innováció a távközlési (távíró, telefon, rádió, televízió, internet), az ipari (termelő létesítmények és módszerek), a közlekedési (vonatok, autók, repülőgépek) és az egészségügyi és higiéniai (penicillin, röntgensugarak) ágazatban nemcsak termékpiacokat teremthet, hanem hozzájárulhat a társadalmi problémák megoldásához is;

16.

felhívja a figyelmet a digitális innováció ösztönzésének, e területen a koordináció fejlesztésének biztosítására irányuló új együttműködési formák létrehozásának, valamint az állami és a magánszektor e platformban való részvételének fontosságára;

17.

hangsúlyozza, hogy a keleti partnerség országai jelentős kihívásokkal néznek szembe a sikeres digitális gazdaság és az Ipar 4.0 építőelemeinek létrehozása terén; felhívja a figyelmet arra, hogy kedvező környezetet kell teremteni az innováció serkentéséhez szükséges időtálló digitális készségekkel rendelkező, alkalmazkodóképes és kreatív munkaerő fejlesztéséhez, valamint összetartó, együttműködésen alapuló és hatékony intézményi keretet kell kialakítani a digitális átalakuláshoz; bár az e-kormányzati projektek jelentős változásokat hoztak az országok és gazdaságok működésében, további erőfeszítésekre van szükség regionális és nemzeti szinten egyaránt az adózás, a szociális rendszerek, a munkaügyi jogszabályok, az oktatás korszerűsítése, az innováció támogatása, a szociális párbeszéd és az e-üzletvitel terén;

18.

megjegyzi, hogy a kiberbiztonság területén a köz- és magánszféra közötti partnerség intenzívebb fejlesztésére van szükség (nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt), amelynek célja a kulcsfontosságú érdekelt felek közötti bizalom növelése, az egymás közötti interakcióhoz szükséges hatékony eszközök létrehozása, a kiberbiztonsági eseményekre és kibertámadásokra vonatkozó információk gyors cseréjének elősegítése, elsősorban a gazdasági szférában;

19.

felszólítja az EU-t és a keleti partnerség országait, hogy vegyék figyelembe a kibertámadásokban és a termékek saját funkcióival való visszaélésben részt vevő orosz szereplők által jelentett sajátos kockázatokat; hangsúlyozza, hogy a kiberbiztonságra, a védelemre és az elrettentésre vonatkozó politikákat nemzeti szinten, rendszeresen frissített, konkrét célkitűzéseket és határidőket meghatározó cselekvési tervek révén kell kiigazítani;

20.

felszólítja az EU-t és a kelet-európai partnereket, hogy a nemzeti és regionális kutatási és oktatási hálózatokban – például az NREN-ben (Nemzeti Kutatási és Oktatási Hálózat) és a GÉANT-ban (a kutatási és oktatási közösség páneurópai adathálózatában) – rejlő lehetőségeket kihasználva javítsák a régiók közötti interakciót.

---

| 24.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/11

---

ÁLLÁSFOGLALÁS

Az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása: „Szolidaritás és közelítés az energiaágazatban – haladás a progresszív szabályozási keret felé”

(2020/C 134/03)

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel az Európai Unió által ratifikált Párizsi Megállapodásra, amelynek a keleti partnerség országai is részes felei; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió által ratifikált Párizsi Megállapodásra, amelynek a keleti partnerség országai is részes felei;

| — | tekintettel az egyrészről az EU, másrészről Grúzia, Moldova és Ukrajna között létrejött társulási megállapodásokra és különösen az energiaügyi együttműködésről szóló rendelkezésekre; |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az EU, másrészről Grúzia, Moldova és Ukrajna között létrejött társulási megállapodásokra és különösen az energiaügyi együttműködésről szóló rendelkezésekre;

| — | tekintettel az Azerbajdzsán Köztársaság és az Európai Unió között az energia területén megvalósítandó stratégiai partnerségről szóló, 2006-ban aláírt egyetértési megállapodásra, valamint az Európai Unió és Azerbajdzsán közötti, a Déli Gázfolyosóról szóló, 2011-ben aláírt együttes nyilatkozatra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Azerbajdzsán Köztársaság és az Európai Unió között az energia területén megvalósítandó stratégiai partnerségről szóló, 2006-ban aláírt egyetértési megállapodásra, valamint az Európai Unió és Azerbajdzsán közötti, a Déli Gázfolyosóról szóló, 2011-ben aláírt együttes nyilatkozatra;

| — | tekintettel a 2017. november 24-én aláírt és Örményország által ratifikált megállapodásra (Átfogó és megerősített partnerségi megállapodás (CEPA) egyrészről az EU, másrészről Örményország között), különösen a megállapodás energiaügyi együttműködésre vonatkozó rendelkezéseire; |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. november 24-én aláírt és Örményország által ratifikált megállapodásra (Átfogó és megerősített partnerségi megállapodás (CEPA) egyrészről az EU, másrészről Örményország között), különösen a megállapodás energiaügyi együttműködésre vonatkozó rendelkezéseire;

| — | tekintettel a keleti partnerség 3. platformjának munkaprogramjára – Összekapcsoltság, energiahatékonyság, környezetvédelem és éghajlatváltozás (2018–2019); |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség 3. platformjának munkaprogramjára – Összekapcsoltság, energiahatékonyság, környezetvédelem és éghajlatváltozás (2018–2019);

| — | tekintettel az európai energiabiztonság védelmének elveit tartalmazó, nemrégiben elfogadott (EU) 2019/692 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1); |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai energiabiztonság védelmének elveit tartalmazó, nemrégiben elfogadott (EU) 2019/692 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1);

| A. | mivel az energiatermelés és -kereslet globális változásai jelentős hatást gyakorolnak a geopolitikára és az ipari versenyképességre, továbbá komoly kihívást jelentenek Európa ellátásbiztonsága szempontjából; |
| --- | --- |

A.

mivel az energiatermelés és -kereslet globális változásai jelentős hatást gyakorolnak a geopolitikára és az ipari versenyképességre, továbbá komoly kihívást jelentenek Európa ellátásbiztonsága szempontjából;

| B. | mivel aggályok merültek fel az éghajlatváltozás, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésének szükségessége, az energia iránti növekvő kereslet, valamint a globális olaj- és gázpiacok körüli bizonytalanságok miatt, ezért a termelő és a fogyasztó országok egyaránt arra az elgondolásra jutottak, hogy fontolóra kell venni kölcsönösen hasznos stratégiák kidolgozását annak érdekében, hogy az energiaágazatok alacsony károsanyag-kibocsátású ágazatokká váljanak, új, kiegyensúlyozott arányok jöjjenek létre a különböző energiaforrások között, valamint biztosított legyen a megbízható és biztonságos ellátás és az energiahatékony fogyasztás; |
| --- | --- |

B.

mivel aggályok merültek fel az éghajlatváltozás, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésének szükségessége, az energia iránti növekvő kereslet, valamint a globális olaj- és gázpiacok körüli bizonytalanságok miatt, ezért a termelő és a fogyasztó országok egyaránt arra az elgondolásra jutottak, hogy fontolóra kell venni kölcsönösen hasznos stratégiák kidolgozását annak érdekében, hogy az energiaágazatok alacsony károsanyag-kibocsátású ágazatokká váljanak, új, kiegyensúlyozott arányok jöjjenek létre a különböző energiaforrások között, valamint biztosított legyen a megbízható és biztonságos ellátás és az energiahatékony fogyasztás;

| C. | mivel az utóbbi években fokozódott a keleti partnerség keretében az energiapolitikáról folytatott regionális párbeszéd, amelynek konkrét tárgyait az energiapiacok konvergenciája, az energiaellátás és az energiatranzit diverzifikálása, a fenntartható energiaforrások fejlesztése, az energiahatékonysági intézkedések, valamint a közös és regionális érdekeltségű infrastruktúrák képezik; |
| --- | --- |

C.

mivel az utóbbi években fokozódott a keleti partnerség keretében az energiapolitikáról folytatott regionális párbeszéd, amelynek konkrét tárgyait az energiapiacok konvergenciája, az energiaellátás és az energiatranzit diverzifikálása, a fenntartható energiaforrások fejlesztése, az energiahatékonysági intézkedések, valamint a közös és regionális érdekeltségű infrastruktúrák képezik;

| D. | mivel a keleti partnerség országai és az Európai Unió elkötelezettek olyan ügyek megvalósítása mellett, mint a megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság, az éghajlat-politika és a tiszta energiákkal kapcsolatos innovációk; |
| --- | --- |

D.

mivel a keleti partnerség országai és az Európai Unió elkötelezettek olyan ügyek megvalósítása mellett, mint a megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság, az éghajlat-politika és a tiszta energiákkal kapcsolatos innovációk;

| E. | mivel az energiamegtakarításra és az energiahatékonyságra irányuló intézkedések a megújuló energiaforrások fokozott használata mellett hozzájárulnak az energiafüggőség számos megnyilvánulási formájának csökkenéséhez is, amelyek közül kiemelhető például a pénzügyi, technológiai vagy a fosszilis energiahordozóktól való függés a nukleáris és a fosszilisenergiahordozó-ágazatban, továbbá stratégiai jelentőségű energetikai infrastruktúra felvásárlása és tulajdonlása, illetve energetikai projektekbe való befektetések nem megbízható harmadik felek részéről az EU-ban és a kelet-európai partnerországokban; |
| --- | --- |

E.

mivel az energiamegtakarításra és az energiahatékonyságra irányuló intézkedések a megújuló energiaforrások fokozott használata mellett hozzájárulnak az energiafüggőség számos megnyilvánulási formájának csökkenéséhez is, amelyek közül kiemelhető például a pénzügyi, technológiai vagy a fosszilis energiahordozóktól való függés a nukleáris és a fosszilisenergiahordozó-ágazatban, továbbá stratégiai jelentőségű energetikai infrastruktúra felvásárlása és tulajdonlása, illetve energetikai projektekbe való befektetések nem megbízható harmadik felek részéről az EU-ban és a kelet-európai partnerországokban;

| F. | mivel a kelet-európai partnerországok – beleértve az Energiaközösségről szóló szerződés szerinti kötelezettségekkel rendelkező országokat is – kötelezettséget vállaltak a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra vonatkozó politikák és rendeletek elfogadására és végrehajtására; mivel ugyanakkor a kelet-európai partnerországok erőfeszítéseit gátolja az ellenőrzés és a technikai kapacitás elégtelensége, valamint e politikai és jogi keretek bevezetéséhez szükséges beruházás és eszközök hiánya; |
| --- | --- |

F.

mivel a kelet-európai partnerországok – beleértve az Energiaközösségről szóló szerződés szerinti kötelezettségekkel rendelkező országokat is – kötelezettséget vállaltak a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra vonatkozó politikák és rendeletek elfogadására és végrehajtására; mivel ugyanakkor a kelet-európai partnerországok erőfeszítéseit gátolja az ellenőrzés és a technikai kapacitás elégtelensége, valamint e politikai és jogi keretek bevezetéséhez szükséges beruházás és eszközök hiánya;

| G. | mivel Moldova (2010-ben), Ukrajna (2011-ben) és Grúzia (2017-ben) csatlakozott az Energiaközösséghez, és ezért kötelezve voltak arra, hogy a beruházások vonzása, az integrált és versenyképes energiapiac megteremtése, az ellátás biztonságának fokozása, valamint a környezetvédelmi előírások javítása érdekében fokozatosan összehangolják jogszabályaikat az uniós jogszabályokkal és a nemzetközi eszközökkel; |
| --- | --- |

G.

mivel Moldova (2010-ben), Ukrajna (2011-ben) és Grúzia (2017-ben) csatlakozott az Energiaközösséghez, és ezért kötelezve voltak arra, hogy a beruházások vonzása, az integrált és versenyképes energiapiac megteremtése, az ellátás biztonságának fokozása, valamint a környezetvédelmi előírások javítása érdekében fokozatosan összehangolják jogszabályaikat az uniós jogszabályokkal és a nemzetközi eszközökkel;

| H. | mivel a társulási megállapodások fontos eleme az energia területén folytatott együttműködés, beleértve az energiabiztonság megerősítését, az uniós energiaügyi vívmányokhoz való közelítést, és az együttműködés fejlesztését olyan területeken, mint a villamos energia, a földgáz és a kőolaj, az infrastruktúra, a megújuló energia és az energiahatékonyság; |
| --- | --- |

H.

mivel a társulási megállapodások fontos eleme az energia területén folytatott együttműködés, beleértve az energiabiztonság megerősítését, az uniós energiaügyi vívmányokhoz való közelítést, és az együttműködés fejlesztését olyan területeken, mint a villamos energia, a földgáz és a kőolaj, az infrastruktúra, a megújuló energia és az energiahatékonyság;

| I. | mivel az energiaközösségi tagságból eredő kötelező erejű kötelezettségvállalások beépítése a keleti partnerországok szabályozási keretébe, valamint az uniós tagállamokkal összehangolt progresszív reformmenetrend ösztönözni fogja és fel fogja gyorsítani ezen országok európai integrációs folyamatát; |
| --- | --- |

I.

mivel az energiaközösségi tagságból eredő kötelező erejű kötelezettségvállalások beépítése a keleti partnerországok szabályozási keretébe, valamint az uniós tagállamokkal összehangolt progresszív reformmenetrend ösztönözni fogja és fel fogja gyorsítani ezen országok európai integrációs folyamatát;

| J. | mivel a keleti partnerség 2017. évi brüsszeli csúcstalálkozóján elfogadták a keleti partnerség felülvizsgált többoldalú struktúráját, hogy hozzájáruljon a keleti partnerség céljainak megvalósításához, különösen a „2020-ra kitűzött 20 cél” megvalósításának támogatása révén. A felülvizsgált struktúra figyelembe veszi az EU globális stratégiájának rendelkezéseit, valamint az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési célokat tartalmazó menetrendje, a Párizsi Megállapodás és a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus alapján meghatározott fő globális szakpolitikai célokat; |
| --- | --- |

J.

mivel a keleti partnerség 2017. évi brüsszeli csúcstalálkozóján elfogadták a keleti partnerség felülvizsgált többoldalú struktúráját, hogy hozzájáruljon a keleti partnerség céljainak megvalósításához, különösen a „2020-ra kitűzött 20 cél” megvalósításának támogatása révén. A felülvizsgált struktúra figyelembe veszi az EU globális stratégiájának rendelkezéseit, valamint az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési célokat tartalmazó menetrendje, a Párizsi Megállapodás és a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus alapján meghatározott fő globális szakpolitikai célokat;

| K. | mivel előrelépés történt a 2020-ig elérendő 20 célkitűzés megvalósítása terén annak köszönhetően, hogy a keleti partnerség valamennyi országa ratifikálta a Párizsi Megállapodást, továbbá hogy számos új város csatlakozott a Polgármesterek Szövetségéhez, hogy a keleti partnerség országai szakpolitikákat és intézményi struktúrákat vezettek be a zöld gazdaság előmozdítására, valamint azáltal, hogy a keleti partnerség több országában is magas szintű szakpolitikai párbeszéd indult az energiahatékonyságról. Továbbra is kihívást jelent azonban egy olyan átfogó szabályozási keret kialakítása, amely lehetővé teszi és megkönnyíti a finanszírozáshoz és más ösztönző mechanizmusokhoz való hozzáférést, valamint támogatja az energiapolitika hatékonyabb végrehajtását; |
| --- | --- |

K.

mivel előrelépés történt a 2020-ig elérendő 20 célkitűzés megvalósítása terén annak köszönhetően, hogy a keleti partnerség valamennyi országa ratifikálta a Párizsi Megállapodást, továbbá hogy számos új város csatlakozott a Polgármesterek Szövetségéhez, hogy a keleti partnerség országai szakpolitikákat és intézményi struktúrákat vezettek be a zöld gazdaság előmozdítására, valamint azáltal, hogy a keleti partnerség több országában is magas szintű szakpolitikai párbeszéd indult az energiahatékonyságról. Továbbra is kihívást jelent azonban egy olyan átfogó szabályozási keret kialakítása, amely lehetővé teszi és megkönnyíti a finanszírozáshoz és más ösztönző mechanizmusokhoz való hozzáférést, valamint támogatja az energiapolitika hatékonyabb végrehajtását;

| L. | mivel a többoldalú együttműködés pozitív tapasztalatai platformként szolgálnak a nagyobb regionális piacfejlesztéshez, és segítenek meghatározni azokat a megfelelő eszközöket, amelyek biztosítják annak megőrzését és/vagy végrehajtását; a regionális szintű fokozott együttműködés elengedhetetlen az európai szintű piaci integráció elmélyítéséhez; |
| --- | --- |

L.

mivel a többoldalú együttműködés pozitív tapasztalatai platformként szolgálnak a nagyobb regionális piacfejlesztéshez, és segítenek meghatározni azokat a megfelelő eszközöket, amelyek biztosítják annak megőrzését és/vagy végrehajtását; a regionális szintű fokozott együttműködés elengedhetetlen az európai szintű piaci integráció elmélyítéséhez;

| M. | mivel az Oroszországi Föderáció külpolitikai eszközként használja az energiát; mivel a harmadik energiaügyi csomag végrehajtása hatékony eszköz volt a Gazprom befolyásának csökkentésére; |
| --- | --- |

M.

mivel az Oroszországi Föderáció külpolitikai eszközként használja az energiát; mivel a harmadik energiaügyi csomag végrehajtása hatékony eszköz volt a Gazprom befolyásának csökkentésére;

| N. | mivel az EU a közös érdekű projektek végrehajtása révén új gázt juttathat el az egyetlen forrástól függő régiókba, valamint csővezetékek kiépítéséhez járulhat hozzá, amelyeken keresztül új gáz hozható be az európai piacra, így a szóban forgó régiók kevésbé lesznek kiszolgáltatottak azokban a helyzetekben, az orosz gázellátás megszakadása esetén; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU a közös érdekű projektek végrehajtása révén új gázt juttathat el az egyetlen forrástól függő régiókba, valamint csővezetékek kiépítéséhez járulhat hozzá, amelyeken keresztül új gáz hozható be az európai piacra, így a szóban forgó régiók kevésbé lesznek kiszolgáltatottak azokban a helyzetekben, az orosz gázellátás megszakadása esetén;

| O. | mivel a kétirányú áramlást biztosító csővezetékek kulcsfontosságú szerepet játszottak abban, hogy az EU és szomszédai ellenállóbbá váljanak a gázellátás esetleges zavaraival szemben; |
| --- | --- |

O.

mivel a kétirányú áramlást biztosító csővezetékek kulcsfontosságú szerepet játszottak abban, hogy az EU és szomszédai ellenállóbbá váljanak a gázellátás esetleges zavaraival szemben;

| P. | mivel a megfelelő LNG-infrastruktúra – többek között a földgáztároló létesítmények – fejlesztésének élénkülése figyelhető meg szerte az EU-ban; |
| --- | --- |

P.

mivel a megfelelő LNG-infrastruktúra – többek között a földgáztároló létesítmények – fejlesztésének élénkülése figyelhető meg szerte az EU-ban;

1.

üdvözli az EU-tagállamok és a kelet-európai partnerek elkötelezettségét a Párizsi Megállapodás mellett; hangsúlyozza, hogy az energiamegtakarítás, az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások használata a legjobb módja a Párizsi Megállapodás céljai elérésének, az energiabiztonság növelésének, miközben csökkenti a harmadik országokból származó energiaforrások behozatalától való függést; újólag megerősíti, hogy az ambiciózus éghajlat-politikát középpontba helyező, ellenállóképes energiapolitika célja, hogy biztos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energiát nyújtson a fogyasztók, köztük a háztartások és a vállalatok számára; ösztönzi a nemzeti kormányokat, hogy beruházások vonzása révén mozdítsák elő a kutatást és az innovációt, ehhez azonban alapvetően át kell alakítani a kelet-európai országok energiarendszereit;

2.

felszólít a környezet minőségének megőrzésére, védelmére és javítására, valamint a természeti erőforrások körültekintő és észszerű hasznosításának előmozdítására, különösen az energiahatékonyság és az energiatakarékosság fenntartása, az új és megújuló energiaforrások fejlesztése, valamint összehangolt fellépés révén, amely a jogalkotási aktusokat és a regionális, nemzeti és helyi szintű szakpolitikai intézkedéseket ötvözi;

3.

üdvözli, hogy a kelet-európai partnerországok felgyorsítják együttműködési erőfeszítéseiket, és kötelezettséget vállalnak arra, hogy energiaügyi szabályaikat szorosabban összehangolják az uniós vívmányokkal, ezáltal közelítve a fenntartható energia felé;

4.

hangsúlyozza, hogy véget kell vetni a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló energiapolitikának, és felhívja a keleti partnerség országait, hogy kezdjék meg az ilyen energiaforrások fokozatos megszüntetésének és megújuló energiaforrásokkal való helyettesítésének folyamatát; megismétli, hogy az energetikai átállásnak társadalmilag igazságosnak kell lennie, innovációt kell eredményeznie, és időtálló infrastruktúrán és szolidaritáson kell alapulnia, ugyanakkor fokoznia kell az ellátás biztonságát is; arra kéri a jelenlegi és jövőbeli energiavezeték-projekteket, hogy a domináns gáz- és olajszállítóktól való függőség elkerülése révén védelmezzék a regionális energiabiztonságot; hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamok és a keleti partnerség országai energiaszektorának egymáshoz való közelítése, és azok közötti szolidaritás csak akkor garantálható, ha a csővezeték-infrastruktúra új tengeri és szárazföldi részei egyaránt megfelelnek az uniós jogszabályoknak; e tekintetben aggodalmának ad hangot az Északi Áramlat 2 projekttel kapcsolatban, amely negatív példának fog bizonyulni, akadályozva a szolidaritás és a közös energiapolitika elvének megvalósulását; hangsúlyozza, hogy a módosított gázirányelvet valamennyi tagállamban helyesen kell átültetni, és felszólítja az Európai Bizottságot, hogy határozottan reagáljon az irányelv rendelkezéseinek megkerülésére irányuló kísérletekre;

5.

hangsúlyozza az energiatakarékossági és energiahatékonysági lépések fontosságát az EU és különösen a keleti partnerség országainak energiabiztonsága tekintetében; megjegyzi, hogy a keleti partnerség országainak átlagosan háromszor nagyobb az energiaigényük, mint egy átlagos EU-tagállamnak, és hangsúlyozza, hogy ennek a különbségnek a leküzdése a lehető leghatékonyabb módja annak, hogy csökkenjen az érintett keleti partnerországok harmadik országoktól való energiafüggősége;

6.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az Északi Áramlat 2 harmadik energiaügyi csomagból való kizárása indokolatlan versenyelőnyhöz juttatja a Gazpromot, és tovább erősíti piaci dominanciáját;

7.

felkéri az uniós tagállamokat és a keleti partnerség országait, hogy továbbra is mozdítsák elő az energiaforrások és az ellátási útvonalak diverzifikálását, többek között a meglévő energiahálózati infrastrukturális projektek befejezése és működőképessé tétele, valamint a gázútvonalak ellenirányú áramlása révén, amelyek az egyik legjobb példák a szolidaritásra; üdvözli az LNG-terminálokkal kapcsolatos jogszabályok és projektek területén elért fejlődést, amely elkerülhetetlenül egy progresszív szabályozási keretet és erősebb közös energiapolitikát eredményez majd;

8.

ösztönzi a kétirányú áramlást biztosító csővezetékprojektek megvalósítását a keleti partnerség országai között, valamint ezen országok és az Unió között; támogatja az alternatív gázforrások, például az LNG rendelkezésre állásának előmozdítását, és ösztönzi az LNG-szállítókkal – köztük az Egyesült Államokkal – való új kapcsolatok kialakítását, valamint az LNG-visszaalakító terminálok és -infrastruktúra fejlesztését;

9.

hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a megújuló energiákra és az energiahatékonyságra vonatkozó szabályozási keret továbbfejlesztése, mivel e téren a beruházási döntéseket a közigazgatási engedélyek nagymértékben befolyásolják; ajánlja, hogy a beruházók bizalmának megerősítése, valamint a szakismeretek és a bevált gyakorlatok megosztása érdekében a kelet-európai partnerországok kormányai a jogi, pénzügyi és szabályozási keretek kialakítása során biztosítsák az átláthatóságot, a következetességet és a folytonosságot, valamint továbbra is küzdjenek a korrupció ellen;

10.

hangsúlyozza a keleti partnerek és az uniós országok közötti szorosabb együttműködés és közös megközelítés szükségességét a nukleáris energia biztonsága és védelme tekintetében; felkéri valamennyi keleti partnert, hogy teljes mértékben fogadják el a NAÜ biztonsági előírásaiban meghatározott biztonsági alapelveket, és legyenek részes felei a vonatkozó egyezményeknek, mint például a nukleáris biztonságról szóló egyezménynek és a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról szóló közös egyezménynek, és hajtsák végre azokat; hangsúlyozza, hogy a legmagasabb szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem biztosítására irányuló közös erőfeszítések a szabványok nagyobb fokú harmonizációja, valamint a műszaki, szabályozási és jogi keretek közelítése révén valósíthatók meg;

11.

úgy ítéli meg, hogy az energetikai beruházásokhoz stabil és kiszámítható hosszú távú keret szükséges, és hogy a keleti partnerség országainak feladata az új szabályok eredményei iránti bizalom megteremtése lesz; ezzel összefüggésben tudomásul veszi az ukrán energiaügyi törvény közelmúltbeli módosításait, amelyeket még jobban össze kell hangolni az Energiaközösségről szóló szerződés szabályaival, és amelyek végrehajtását további támogatásokkal kell fellendíteni;

12.

kiemeli a nyitott, versenyképes és integrált kelet-európai energiapiac kialakítása iránti érdeklődést, amely az éghajlat-politikai célkitűzések figyelembevételével több kereskedelmi és beruházási lehetőséget, kapacitásépítést és közös projekteket eredményezhet a megújuló energiaforrások, az intelligens hálózatok és az energiahatékonyság területén; hangsúlyozza, hogy az integrált energiapiacnak a kölcsönösségen és az egyenlő versenyfeltételeken kell alapulnia a piacra jutás és az infrastruktúra tekintetében, valamint biztosítania kell a környezetvédelmi és biztonsági normákat;

13.

hangsúlyozza, hogy bár az energiapolitikai célkitűzéseket uniós szinten határozták meg és hangolták össze, az uniós tagállamoknak és a keleti partnerség országainak a hazai energiapiacaik szerkezetétől és az energetikai átállásuk kiindulópontjától függően kiegészítő stratégiákat kell választaniuk, beleértve az LNG által kínált új lehetőségek és előnyök feltárását is;

14.

kiemeli, hogy a földgáz áthidaló tüzelőanyagként fog szolgálni az energetikai átálláshoz; hangsúlyozza, hogy az energiapiaci reform és az energetikai átállás sikere a szükséges változásokat támogató szilárd kereskedelmi, jogi és szabályozási keret, valamint a technológiasemleges megközelítésen alapuló, tisztességes támogató pénzügyi keret létrehozásától függ; e tekintetben aggasztónak tartja az Európai Beruházási Bank (EBB) azon döntését, hogy a továbbiakban nem finanszíroz kibocsátáscsökkentés nélküli földgázprojekteket;

15.

ismételten hangsúlyozza az energiaágazat jelenlegi helyzetének, a piaci szereplők közötti kölcsönhatásoknak, az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak, valamint a reformlehetőségek valamennyi érdekelt félre és a társadalom egészére gyakorolt hatásainak alapos értékelésének fontosságát az uniós energiapiaci elvek beépítésének és végrehajtásának folyamatában; aggodalommal állapítja meg, hogy a keleti partnerség országainak energiapiacait továbbra is néhány oligarcha monopolizálja; felhívja a keleti partnerség országait, hogy dolgozzanak ki olyan eszközöket a decentralizációs stratégiák előmozdítására, amelyek lehetővé teszik a több helyi energiahálózatból (helyi naperőművek, kis szélerőműparkok, akkumulátortárolók és kombinált hő- és villamosenergia-erőművek) származó energia hasznosítását; felhívja az EU-t, hogy a bevált gyakorlatok megosztásával támogassa ezt a folyamatot;

16.

hangsúlyozza, hogy az energiaellátás biztonságára jelentett, kibertámadásokból származó új fenyegetések új intézkedéseket tesznek szükségessé; hangsúlyozza, hogy az EU-n belüli kiberfenyegetést fokozza az uniós tagállamok energiahálózatai közötti fokozott mértékű, kölcsönös függőség; azt ajánlja az uniós tagállamoknak és a kelet-európai partnerországoknak, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre az energiaágazatra vonatkozó kiberbiztonsági stratégiát, amelynek többek között a következőkre kell irányulnia: az energiaágazatban jelentkező kiberbiztonsági fenyegetésekre való reagálásra való felkészültség megerősítése; a kibertérben való reagálás koordinálása; a technológiai változás felgyorsítása az ellenálló biztonsági rendszerek irányába;

17.

ajánlja, hogy az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerországok az energiaszegénység problémájának kezelésével párhuzamosan további eszmecseréket és együttműködést folytassanak a megújuló energiaforrásokkal és az energiahatékonysággal kapcsolatos kutatás és politikai döntéshozatal terén, különös hangsúlyt fektetve az alacsony jövedelmű és kiszolgáltatott háztartásokra, amelyek nehezen tudják fedezni energiaszámláikat, vagy nem tudják megfelelően melegen tartani otthonukat, és nem engedhetik meg maguknak, hogy energiahatékonysági és korszerűsítési projektekbe ruházzanak be, de részt vehetnek a keresletoldali válaszintézkedésekben, ha az infrastruktúra és a piaci feltételek teljesülnek;

18.

ismételten hangsúlyozza, hogy az energiapiaci reformok nemcsak a szabad és rendkívül versenyképes környezet megteremtéséről szólnak, hanem arról is, hogy az állam képes-e ellátni saját szociális védelmi feladatait, védelmet biztosítva ezzel a legkiszolgáltatottabb fogyasztóknak, akik különböző okokból nem képesek biztosítani alapvető energiaszükségleteiket; hangsúlyozza, hogy az energiapiaci reform és az energetikai átállás csak akkor lehet sikeres, ha széles körű társadalmi támogatást élvez, és a polgárokat helyezik a középpontba; emlékeztet arra, hogy a becslések szerint csak az Európai Unióban több mint 50 millió háztartás számít energiaszegénynek, és e tekintetben felszólít az energiaszegénységgel foglalkozó uniós megfigyelőközpont jobb kihasználására az információk és a bevált gyakorlatok megosztása, az energiaszegénységgel foglalkozó érdekelt felek szakértői hálózatának kialakítása, valamint az energiaszegénység csökkentésére irányuló nemzeti indikatív célkitűzések kidolgozása érdekében;

19.

elismeri az Energiaközösségről szóló szerződés értékét, amely megalapozza az EU és keleti szomszédai közötti regionális energiapiac előmozdítását Moldova, Ukrajna és Grúzia csatlakozásával, valamint Örményország (megfigyelői minőségben biztosított) együttműködésével, amelyet az egyes országok kölcsönös érdekei és sajátosságai alapján alakítottak ki;

20.

elismeri az EU által nyújtott jogalkotási és technikai támogatás fontosságát abban, hogy segítse a keleti partnerség országait a jogszabályaiknak az uniós szabályokkal és normákkal összhangban történő közelítését célzó reformok végrehajtásában; üdvözli az EU4Energy kezdeményezés keretében végzett, a hat keleti partnerországhoz kapcsolódó munkát, amelynek célja a partnerországok jogalkotási és szabályozási kereteinek megerősítése, valamint a régió ellátási biztonságának és összekötöttségének javítása;

21.

hangsúlyozza, hogy az EU és a kelet-európai országok közötti, határokon átnyúló infrastruktúra további bővítésre szorul, az infrastrukturális hiányosságok ugyanis továbbra is jelentős akadályt jelentenek a versenyképes integrált piac kialakítása előtt a villamosenergia- és gázágazatban; felhívja az EU-t és a keleti partnerség országait, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a Déli Gázfolyosó időben történő megvalósításának és teljeskörű fejlesztésének elősegítése érdekében, amelynek célja az energiaellátás biztonságának és sokszínűségének javítása azáltal, hogy lehetővé válna a Kaszpi-tenger térségéből és esetleg Közép-Ázsiából az Európába történő földgázszállítás; támogatja a közös érdekű projektek negyedik listáját, amely számos alapvető projektet tartalmaz az EU és szomszédsága számára egy összekapcsolt és a sokkhatásokkal szemben ellenálló gázhálózat kialakítása céljából;

22.

ismételten hangsúlyozza, hogy az EU és a kelet-európai országok közötti, határokon átnyúló infrastruktúra bővítése hozzájárul a regionális energiabiztonság általános növekedéséhez; felszólít az EU és a keleti partnerség országai közötti villamosenergia-ellátási hálózatok összekapcsolódásának növelésére az ukrán és a moldovai hálózatok és az ENTSO-E (villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózata) kontinentális európai hálózat közötti szinkronizált összekapcsolás megvalósítása révén; javasolja, hogy az érdekelt keleti partnereket rendszeresen vonják be az EU energiabiztonsági stressztesztjeibe;

23.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy valamennyi uniós tagállam szigorúan kövesse a közös szabályokat, különösen az (EU) 2019/692 irányelvet, és ismételten felszólítja a keleti partnerség országait, hogy az energiaágazatra vonatkozó uniós szabályozásnak megfelelően folytassák jogalkotási tevékenységüket;

24.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az európai szomszédságpolitikáért és a csatlakozási tárgyalásokért felelős biztosnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a kelet-európai partnerországok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/692 irányelve (2019. április 17.) a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2009/73/EK irányelv módosításáról (HL L 117., 2019.5.3., 1. o.).

1

---

| 24.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/16

---

ÁLLÁSFOGLALÁS

Az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása az oktatásbeli innovációról és az oktatási reformokról az EU-ban és a keleti partnerség országaiban, továbbá a kihívásokról és a lehetőségekről

(2020/C 134/04)

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 2. cikkére, 6. cikkének e) pontjára, valamint 165. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 2. cikkére, 6. cikkének e) pontjára, valamint 165. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 26. cikkére,

| — | tekintettel az oktatáshoz való jogra, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának 14. cikke határoz meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatáshoz való jogra, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának 14. cikke határoz meg,

| — | tekintettel az Európa Tanács az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezménye kiegészítő jegyzőkönyvének 2., az oktatáshoz való jogra vonatkozó cikkére (9. sz. ETS); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezménye kiegészítő jegyzőkönyvének 2., az oktatáshoz való jogra vonatkozó cikkére (9. sz. ETS);

| — | tekintettel az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a szakmai képesítések, munkatapasztalatok és egyetemi oklevelek bolognai folyamat keretében való kölcsönös elismeréséről szóló, 2016. március 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakmai képesítések, munkatapasztalatok és egyetemi oklevelek bolognai folyamat keretében való kölcsönös elismeréséről szóló, 2016. március 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „Az „Új európai készségfejlesztési programot” megalapozó gazdasági és analitikai szempontok” című, 2016. június 10-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0195), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az „Új európai készségfejlesztési programot” megalapozó gazdasági és analitikai szempontok” című, 2016. június 10-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0195),

| — | tekintettel „Az oktatás javítása és korszerűsítése” című, 2016. december 7-i bizottsági közleményre (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az oktatás javítása és korszerűsítése” című, 2016. december 7-i bizottsági közleményre (COM(2016)0941),

| — | tekintettel „Az ifjúság-, az oktatás- és a kultúrpolitika szerepe egy erősebb Európa építésében” című, 2018. május 22-i bizottsági közleményre (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ifjúság-, az oktatás- és a kultúrpolitika szerepe egy erősebb Európa építésében” című, 2018. május 22-i bizottsági közleményre (COM(2018)0268),

| — | tekintettel a közös értékek és az inkluzív oktatás előmozdításáról, illetve a tanítás európai dimenziójáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2018. január 17-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0023), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös értékek és az inkluzív oktatás előmozdításáról, illetve a tanítás európai dimenziójáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2018. január 17-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0023),

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2018. január 17-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0024), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2018. január 17-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0024),

| — | tekintettel a digitális oktatási cselekvési tervről szóló, 2018. január 17-i bizottsági közleményre (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális oktatási cselekvési tervről szóló, 2018. január 17-i bizottsági közleményre (COM(2018)0022),

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című, 2016. június 8-i közös közleményére (JOIN(2016)0029) és az erről szóló, 2017. július 5-i európai parlamenti állásfoglalásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című, 2016. június 8-i közös közleményére (JOIN(2016)0029) és az erről szóló, 2017. július 5-i európai parlamenti állásfoglalásra (3),

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendre és különösen az inkluzív és méltányos magas színvonalú oktatás biztosításáról és az egész életen át tartó tanulási lehetőségek mindenki tekintetében történő előmozdításáról szóló 4. fenntartható fejlődési célra (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendre és különösen az inkluzív és méltányos magas színvonalú oktatás biztosításáról és az egész életen át tartó tanulási lehetőségek mindenki tekintetében történő előmozdításáról szóló 4. fenntartható fejlődési célra (A/RES/70/1),

| — | tekintettel az európai felsőoktatási térség (EHEA) miniszteri szintű ülését követő, 2018. május 25-i párizsi közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felsőoktatási térség (EHEA) miniszteri szintű ülését követő, 2018. május 25-i párizsi közleményre,

| — | tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett, a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a keleti partnerségről szóló 2017. november 15-i európai parlamenti ajánlásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett, a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a keleti partnerségről szóló 2017. november 15-i európai parlamenti ajánlásra (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2018. június 12-i állásfoglalására az oktatás unióbeli korszerűsítéséről (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2018. június 12-i állásfoglalására az oktatás unióbeli korszerűsítéséről (5),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalására az oktatásról a digitális korszakban: kihívások, lehetőségek és tanulságok az uniós politika kidolgozásához (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalására az oktatásról a digitális korszakban: kihívások, lehetőségek és tanulságok az uniós politika kidolgozásához (6),

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Keleti partnerség – 20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig: összpontosítás a legfontosabb kiemelt kérdésekre és a kézzelfogható eredményekre” című, 2017. június 9-i közös szolgálati munkadokumentumára (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Keleti partnerség – 20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig: összpontosítás a legfontosabb kiemelt kérdésekre és a kézzelfogható eredményekre” című, 2017. június 9-i közös szolgálati munkadokumentumára (SWD(2017)0300),

| — | tekintettel a 2017. november 24-i brüsszeli keleti partnerségi csúcstalálkozó együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. november 24-i brüsszeli keleti partnerségi csúcstalálkozó együttes nyilatkozatára,

| A. | mivel az oktatáshoz való jog alapvető emberi jog; |
| --- | --- |

A.

mivel az oktatáshoz való jog alapvető emberi jog;

| B. | mivel az EUMSZ 6. cikkének e) pontja szerint az oktatás és a szakképzés a tagállamok hatáskörébe tartozik, az Európai Uniónak azonban fontos támogató szerepe van a reformokra irányuló erőfeszítésekben, a kihívást jelentő célok kitűzésében és előmozdításában, valamint a bevált gyakorlatok cseréjében (7); |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 6. cikkének e) pontja szerint az oktatás és a szakképzés a tagállamok hatáskörébe tartozik, az Európai Uniónak azonban fontos támogató szerepe van a reformokra irányuló erőfeszítésekben, a kihívást jelentő célok kitűzésében és előmozdításában, valamint a bevált gyakorlatok cseréjében (7);

| C. | mivel az oktatásban használt nyitott koordinációs módszer lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy az oktatás és képzés, valamint az ET 2020 („Oktatás és képzés 2020”) online platform vonatkozásában közös stratégiát dolgozzanak ki és alkalmazzanak; mivel hasonló együttműködési struktúrát lehetne létrehozni az uniós tagállamok és a keleti partnerség országai között, kezdve a bevált gyakorlatok rendszeres cseréjével; |
| --- | --- |

C.

mivel az oktatásban használt nyitott koordinációs módszer lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy az oktatás és képzés, valamint az ET 2020 („Oktatás és képzés 2020”) online platform vonatkozásában közös stratégiát dolgozzanak ki és alkalmazzanak; mivel hasonló együttműködési struktúrát lehetne létrehozni az uniós tagállamok és a keleti partnerség országai között, kezdve a bevált gyakorlatok rendszeres cseréjével;

| D. | mivel az oktatási rendszerek minőségén, hozzáférhetőségén, hatékonyságán, valamint sokszínűségi és méltányossági intézkedésein, továbbá a megfelelő emberi, pénzügyi és anyagi erőforrások elérhetőségén múlik, hogy az oktatási rendszerek eleget tudnak-e tenni a társadalmi, gazdasági és személyes igényeknek; |
| --- | --- |

D.

mivel az oktatási rendszerek minőségén, hozzáférhetőségén, hatékonyságán, valamint sokszínűségi és méltányossági intézkedésein, továbbá a megfelelő emberi, pénzügyi és anyagi erőforrások elérhetőségén múlik, hogy az oktatási rendszerek eleget tudnak-e tenni a társadalmi, gazdasági és személyes igényeknek;

| E. | mivel az esélyegyenlőség elérése az oktatás fontos funkciója, ezért megkülönböztetésmentessé kell tenni az oktatáshoz való hozzáférést; mivel e célból több erőfeszítésre van szükség annak biztosításához, hogy mindenki – különösen a hátrányos helyzetű csoportok – egyenlő esélyekkel rendelkezzen az oktatáshoz és szakképzéshez való hozzáférés és azok elvégzése, valamint a készségek minden szintjének megszerzése tekintetében; |
| --- | --- |

E.

mivel az esélyegyenlőség elérése az oktatás fontos funkciója, ezért megkülönböztetésmentessé kell tenni az oktatáshoz való hozzáférést; mivel e célból több erőfeszítésre van szükség annak biztosításához, hogy mindenki – különösen a hátrányos helyzetű csoportok – egyenlő esélyekkel rendelkezzen az oktatáshoz és szakképzéshez való hozzáférés és azok elvégzése, valamint a készségek minden szintjének megszerzése tekintetében;

| F. | mivel az életben és az oktatás útján való kedvező elindulás érdekében alapvető fontosságú annak lehetővé tétele, hogy minden gyermek magas színvonalú kisgyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatásokhoz férjen hozzá; |
| --- | --- |

F.

mivel az életben és az oktatás útján való kedvező elindulás érdekében alapvető fontosságú annak lehetővé tétele, hogy minden gyermek magas színvonalú kisgyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatásokhoz férjen hozzá;

| G. | mivel az oktatást negatívan érintették az átalakulási folyamatok és a gazdasági és pénzügyi válság; mivel az oktatás állami finanszírozása számos országban passzívan csökkent; mivel az oktatás privatizációja olyan aggasztó tendencia, amely sérti az oktatáshoz való egyenlő hozzáférés elvét; mivel az oktatás, így a tanárképzés és a tanárok munkakörülményei, valamint a kutatás megnövelt mértékű állami támogatása elengedhetetlen az ingyenes, inkluzív és hozzáférhető közoktatás biztosításához; |
| --- | --- |

G.

mivel az oktatást negatívan érintették az átalakulási folyamatok és a gazdasági és pénzügyi válság; mivel az oktatás állami finanszírozása számos országban passzívan csökkent; mivel az oktatás privatizációja olyan aggasztó tendencia, amely sérti az oktatáshoz való egyenlő hozzáférés elvét; mivel az oktatás, így a tanárképzés és a tanárok munkakörülményei, valamint a kutatás megnövelt mértékű állami támogatása elengedhetetlen az ingyenes, inkluzív és hozzáférhető közoktatás biztosításához;

| H. | mivel az oktatási rendszer valamennyi szakaszának korszerűsítése számos ágazatot érint és számos lépést igényel, többek között nevelési programok kialakítását és végrehajtását, a minőségbiztosításra vonatkozó jogszabályi és szabályozási keretek elfogadását vagy kiigazítását új oktatási és tanulási módszerek lehetővé tétele érdekében, az innováció előtérbe helyezését a finanszírozási mechanizmusokban, valamint az oktatás irányításának megerősítését; |
| --- | --- |

H.

mivel az oktatási rendszer valamennyi szakaszának korszerűsítése számos ágazatot érint és számos lépést igényel, többek között nevelési programok kialakítását és végrehajtását, a minőségbiztosításra vonatkozó jogszabályi és szabályozási keretek elfogadását vagy kiigazítását új oktatási és tanulási módszerek lehetővé tétele érdekében, az innováció előtérbe helyezését a finanszírozási mechanizmusokban, valamint az oktatás irányításának megerősítését;

| I. | mivel a digitális készségek elengedhetetlenek a társadalmi részvételhez és a szakmai sikerhez, mivel a digitális átalakulás megváltoztatja a nyilvánossággal folytatott és a politikai párbeszédet, valamint a munkaerőpiacot, és új készségeket tesz szükségessé; mivel ezért fontos annak biztosítása, hogy minden iskola rendelkezzen számítógépekkel és internetkapcsolattal; |
| --- | --- |

I.

mivel a digitális készségek elengedhetetlenek a társadalmi részvételhez és a szakmai sikerhez, mivel a digitális átalakulás megváltoztatja a nyilvánossággal folytatott és a politikai párbeszédet, valamint a munkaerőpiacot, és új készségeket tesz szükségessé; mivel ezért fontos annak biztosítása, hogy minden iskola rendelkezzen számítógépekkel és internetkapcsolattal;

| J. | mivel a kiberhigiéniának, a kiberbiztonságnak, az adatvédelemnek, a szerzői jognak, a média- és a digitális műveltségnek életkor- és fejlettségorientáltnak kell lennie annak érdekében, hogy a gyermekek kritikus tanulókká, tevékeny polgárokká, felelős internethasználókká és a demokratikus digitális társadalom formálóivá válhassanak, tájékozott döntéseket hozhassanak és tisztában legyenek az internettel kapcsolatos kockázatokkal – amilyen az online dezinformáció, zaklatás és az adatvédelmi incidensek –, illetve fel is tudjanak lépni ezek ellen; mivel kiberbiztonsági oktatási programokat kell bevezetni a felsőoktatási és szakképzési tantervekbe; |
| --- | --- |

J.

mivel a kiberhigiéniának, a kiberbiztonságnak, az adatvédelemnek, a szerzői jognak, a média- és a digitális műveltségnek életkor- és fejlettségorientáltnak kell lennie annak érdekében, hogy a gyermekek kritikus tanulókká, tevékeny polgárokká, felelős internethasználókká és a demokratikus digitális társadalom formálóivá válhassanak, tájékozott döntéseket hozhassanak és tisztában legyenek az internettel kapcsolatos kockázatokkal – amilyen az online dezinformáció, zaklatás és az adatvédelmi incidensek –, illetve fel is tudjanak lépni ezek ellen; mivel kiberbiztonsági oktatási programokat kell bevezetni a felsőoktatási és szakképzési tantervekbe;

| K. | mivel az oktatási szegénység kihívást jelent az EU és a keleti partnerség országai számára; |
| --- | --- |

K.

mivel az oktatási szegénység kihívást jelent az EU és a keleti partnerség országai számára;

| L. | mivel bolygónk ökológiai, társadalmi és gazdasági problémáinak jobb megértése és kezelése érdekében elengedhetetlen, hogy az emberek globális tudatosságot eredményező készségeket alakítsanak ki, különösen a globális polgársággal, a kultúrák közötti párbeszéddel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

L.

mivel bolygónk ökológiai, társadalmi és gazdasági problémáinak jobb megértése és kezelése érdekében elengedhetetlen, hogy az emberek globális tudatosságot eredményező készségeket alakítsanak ki, különösen a globális polgársággal, a kultúrák közötti párbeszéddel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatban;

| M. | mivel a digitalizáció és a közös oktatási platformok létrehozása hozzájárul az oktatási rendszerek korszerűsítéséhez, különösen azáltal, hogy megkönnyíti a távoktatási és a vegyes tanulási kurzusok indítását; mivel ezek a fejlemények adatvédelmi kérdéseket is felvetnek; |
| --- | --- |

M.

mivel a digitalizáció és a közös oktatási platformok létrehozása hozzájárul az oktatási rendszerek korszerűsítéséhez, különösen azáltal, hogy megkönnyíti a távoktatási és a vegyes tanulási kurzusok indítását; mivel ezek a fejlemények adatvédelmi kérdéseket is felvetnek;

| N. | mivel ösztönözni kell az egész életen át tartó tanulást, például a formális és informális tanulási formák közötti szinergiák, valamint a minőségi szakképzési rendszerek révén; |
| --- | --- |

N.

mivel ösztönözni kell az egész életen át tartó tanulást, például a formális és informális tanulási formák közötti szinergiák, valamint a minőségi szakképzési rendszerek révén;

| O. | mivel az EU és a keleti partnerség valamennyi országa tagja az európai felsőoktatási térségnek; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU és a keleti partnerség valamennyi országa tagja az európai felsőoktatási térségnek;

| P. | mivel a keleti partnerség országaiban az oktatási rendszereket még mindig a szovjet örökség jellemzi, ezért ezeknek az országoknak az oktatás területén olyan sajátos kihívásokkal kell szembenézniük, amelyek az EU-ban nem léteznek; |
| --- | --- |

P.

mivel a keleti partnerség országaiban az oktatási rendszereket még mindig a szovjet örökség jellemzi, ezért ezeknek az országoknak az oktatás területén olyan sajátos kihívásokkal kell szembenézniük, amelyek az EU-ban nem léteznek;

| Q. | mivel az EU és a keleti partnerség országai közötti valamennyi kétoldalú megállapodás külön fejezetet szentel az oktatásnak, a szakképzésnek és az ifjúságnak; mivel a keleti partnerségre vonatkozó politika 4. platformjának egyik célja a keleti partnerséghez tartozó országok uniós programokban való részvételének növelése többek között az oktatás, a kutatás és az innováció területén, az EU és a keleti partnerség országainak oktatási és szakképzési hatóságai, felsőoktatási intézményei, iskolái és kutatóintézetei közötti együttműködés előmozdítása, valamint az ismeretek bővítése és a bevált gyakorlatok cseréje ezeken a területeken; mivel a felsőoktatási és szakképzési rendszerek korszerűsítésének, nemzetközivé válásának, digitalizációjának (e-tanulás) és minőségjavításának ösztönzése a 4. platform oktatással, kultúrával és ifjúsággal foglalkozó panelje 2018–2019-es munkaprogramjának egyik prioritásaként szerepel; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU és a keleti partnerség országai közötti valamennyi kétoldalú megállapodás külön fejezetet szentel az oktatásnak, a szakképzésnek és az ifjúságnak; mivel a keleti partnerségre vonatkozó politika 4. platformjának egyik célja a keleti partnerséghez tartozó országok uniós programokban való részvételének növelése többek között az oktatás, a kutatás és az innováció területén, az EU és a keleti partnerség országainak oktatási és szakképzési hatóságai, felsőoktatási intézményei, iskolái és kutatóintézetei közötti együttműködés előmozdítása, valamint az ismeretek bővítése és a bevált gyakorlatok cseréje ezeken a területeken; mivel a felsőoktatási és szakképzési rendszerek korszerűsítésének, nemzetközivé válásának, digitalizációjának (e-tanulás) és minőségjavításának ösztönzése a 4. platform oktatással, kultúrával és ifjúsággal foglalkozó panelje 2018–2019-es munkaprogramjának egyik prioritásaként szerepel;

| R. | mivel az oktatás és az innováció területén több uniós program is nyitva áll vagy kifejezetten a keleti partnerség országai számára készült, mint például az Erasmus+, az eTwinning Plus, az EaP connect, az EU4Innovation, a Kreatív Európa, a COSME és a Horizont 2020 és ezek utódjai a 2021–2027-es időszakban; mivel az ilyen programok jelentősen hozzájárulhatnak az évtized végéig Európa előtt álló olyan társadalmi és gazdasági változások vagy fő kihívások kezeléséhez, mint többek között az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem, az európai társadalmak nagyobb fokú integrációja, a fiatalok társadalmi tőkéjének fejlesztése, a hatékonyan működő oktatási és szakképzési rendszerek létrehozása és fejlesztése, valamint a hátrányos helyzetű személyek társadalmi befogadása; |
| --- | --- |

R.

mivel az oktatás és az innováció területén több uniós program is nyitva áll vagy kifejezetten a keleti partnerség országai számára készült, mint például az Erasmus+, az eTwinning Plus, az EaP connect, az EU4Innovation, a Kreatív Európa, a COSME és a Horizont 2020 és ezek utódjai a 2021–2027-es időszakban; mivel az ilyen programok jelentősen hozzájárulhatnak az évtized végéig Európa előtt álló olyan társadalmi és gazdasági változások vagy fő kihívások kezeléséhez, mint többek között az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem, az európai társadalmak nagyobb fokú integrációja, a fiatalok társadalmi tőkéjének fejlesztése, a hatékonyan működő oktatási és szakképzési rendszerek létrehozása és fejlesztése, valamint a hátrányos helyzetű személyek társadalmi befogadása;

| S. | mivel a keleti partnerség kaunasi ifjúsági fórumán elhangzott, hogy mélyebb és hatékonyabb együttműködésre van szükség a nem formális és formális oktatási intézmények között a fiatalok foglalkoztatása és a civil társadalom tevékenységeibe való bevonásuk érdekében; |
| --- | --- |

S.

mivel a keleti partnerség kaunasi ifjúsági fórumán elhangzott, hogy mélyebb és hatékonyabb együttműködésre van szükség a nem formális és formális oktatási intézmények között a fiatalok foglalkoztatása és a civil társadalom tevékenységeibe való bevonásuk érdekében;

| T. | mivel az oktatásban a nemek közötti egyenlőség hiánya gátolja a személyes fejlődést és a foglalkoztatást, és számos társadalmi-kulturális területre van hatással; mivel a nemek közötti egyenlőség az Európai Unió és a keleti partnerségre vonatkozó politika alapvető elve, amelyet szerződéseik is rögzítenek, és amelynek az összes uniós szakpolitikában, nem utolsósorban az oktatás és a kultúra területén is tükröződnie kell; mivel az oktatás a nemek közötti egyenlőtlenség leküzdésének hatékony eszköze; |
| --- | --- |

T.

mivel az oktatásban a nemek közötti egyenlőség hiánya gátolja a személyes fejlődést és a foglalkoztatást, és számos társadalmi-kulturális területre van hatással; mivel a nemek közötti egyenlőség az Európai Unió és a keleti partnerségre vonatkozó politika alapvető elve, amelyet szerződéseik is rögzítenek, és amelynek az összes uniós szakpolitikában, nem utolsósorban az oktatás és a kultúra területén is tükröződnie kell; mivel az oktatás a nemek közötti egyenlőtlenség leküzdésének hatékony eszköze;

| U. | mivel az ifjúsági munka és a nem formális oktatás fokozná a társadalmi és gazdasági kirekesztés által sújtott fiatalok integrációját és aktivizálását; |
| --- | --- |

U.

mivel az ifjúsági munka és a nem formális oktatás fokozná a társadalmi és gazdasági kirekesztés által sújtott fiatalok integrációját és aktivizálását;

| V. | mivel a kisebbségi nyelveken folytatott oktatás továbbra is korlátozott, és a keleti partnerség egyes országaiban a szegény területeken korlátozott az oktatáshoz való hozzáférés; |
| --- | --- |

V.

mivel a kisebbségi nyelveken folytatott oktatás továbbra is korlátozott, és a keleti partnerség egyes országaiban a szegény területeken korlátozott az oktatáshoz való hozzáférés;

| W. | mivel a keleti partnerség országai az elmúlt évtizedben gyorsan elnéptelenedtek, és a fiatalok hajlamosak elhagyni hazájukat és régiójukat, hogy jobb oktatást és tisztességes munkahelyeket keressenek; |
| --- | --- |

W.

mivel a keleti partnerség országai az elmúlt évtizedben gyorsan elnéptelenedtek, és a fiatalok hajlamosak elhagyni hazájukat és régiójukat, hogy jobb oktatást és tisztességes munkahelyeket keressenek;

Általános szempontok

| 1. | hangsúlyozza, hogy a minőségi és inkluzív oktatáshoz való egyenlő hozzáférés biztosítása kulcsfontosságú a virágzó társadalmak kialakításához és a folyamatos társadalmi kohézió eléréséhez, valamint a szegénység, a társadalmi kirekesztés és a nemi sztereotípiák elleni küzdelemhez; felhívja az uniós tagállamokat és a keleti partnerség országait, hogy szakpolitikáikban kezeljék prioritásként az oktatás valamennyi szintjébe történő közberuházásokat, többek között megfelelő pénzügyi források biztosításával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az egyre mobilabb és digitálisabb társadalmak követelményeinek való megfeleléshez új tanulási módokra van szükség; úgy véli, hogy az oktatást nem csupán előadások, elméleti tanulás és passzív tanulás révén kell biztosítani, hanem a tanárok felügyelete vagy részvétele mellett végzett gyakorlati és részvételen alapuló tanulást is magában kell foglalnia, és kapcsolódnia kell a tanulók és diákok választott szakmájához; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az országoknak oktatási és képzési rendszereik minden szintjét úgy kell átalakítaniuk, hogy teljes mértékben kihasználják az információs és kommunikációs technológiák (IKT) kínálta lehetőségeket és a gyermekek természetes készségeit, és segítsék a gyermekeket a jövőbeli társadalmi és munkaerőpiaci igények kielégítéséhez szükséges készségek és képességek fejlesztésében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy megfelelő finanszírozásra van szükség az oktatási rendszerek reformjához és annak biztosításához, hogy innovatív és magas színvonalú oktatás ne csak a nagyvárosokban legyen elérhető, hanem a nehezen megközelíthető vidéki területeken is; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy az oktatás hozzáférhetőségének és minőségének biztosítása érdekében nemcsak az infrastruktúra fejlesztésére, a tanárok és kutatók fizetésének növelésére, hanem a pénzügyi támogatás oktatási és kutatási intézmények közötti átlátható elosztásának biztosítására is szükség van; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiemeli, hogy a digitális korszakban az integrációnak, az egyenlő hozzáférésnek és az innovációnak kell az oktatás és a képzés alapelveiként szolgálniuk; úgy véli, hogy a digitális technológiáknak nem szabad erősíteniük a meglévő egyenlőtlenségeket, hanem ehelyett e technológiákat a különböző társadalmi-gazdasági hátterű és különböző uniós régiókból és a keleti partnerség különböző országaiból származó tanulók és diákok közötti digitális szakadék megszüntetésére kell felhasználni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy bár alapvető fontosságú a tanulók alap- és haladó szintű digitális készségeinek fejlesztése, más készségeknek, például a szociális készségeknek és a polgári kompetenciáknak, valamint az etikai tudatosságnak továbbra is az oktatási rendszerek kulcsfontosságú részét kell képezniük; úgy véli továbbá, hogy meg kell tanítani az embereknek azokat a személyes készségeket és polgári kompetenciákat, amelyek segítik őket abban, hogy együtt éljenek és dolgozzanak; kiemeli továbbá, hogy minden oktatási rendszerben kiemelten fontos a kritikus, konstruktív és innovatív gondolkodás, valamint a médiaműveltség fejlesztése; hangsúlyozza az irodalom és a történelem oktatásának fontosságát, valamint a kulturális kompetenciák fejlesztésének jelentőségét; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy az iskolai kulturális sokszínűségnek és többnyelvűségnek pozitív hatása van a tanulók nyelvi és kognitív fejlődésére, valamint az interkulturális megismerés, a tisztelet és a pluralizmus előmozdítására; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza a formális és nem formális oktatás alapvető szerepét az emberi jogok, az alapvető szabadságok, a méltóság és a kulturális sokszínűség megértésének és tiszteletben tartásának előmozdításában, az intolerancia, a megkülönböztetés, a szélsőségesség és a gyűlöletbeszéd minden formájának megelőzésében és felszámolásában, valamint az antiszemitizmus, a cigányellenesség, a homofóbia és az etnikai és kulturális csoportok becsmérlése elleni küzdelemben; felszólítja az uniós tagállamokat és a keleti partnerség országait annak biztosítására, hogy minden tanár hatékony képzésben részesüljön, hogy a megkülönböztetésmentesség, a kölcsönös tisztelet és a tolerancia elve alapján alakítsa attitűdjeit és viselkedési mintáit; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az oktatási intézményeknek az új technológiákhoz és az innovatív pedagógiai megközelítésekhez való alkalmazkodását soha nem szabad önmagában vett célnak tekinteni, hanem inkább az oktatás minőségének és inkluzivitásának javítására szolgáló eszköznek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet, hogy a szexuális nevelés az iskolai tanterv szükséges része kell legyen ahhoz, hogy a fiatalok oktatása és védelme tekintetében megfeleljen a WHO Európára vonatkozó normáinak; megerősíti, hogy az ilyen nevelésnek ki kell terjednie az olyan témákra, mint a szexuális kifejezés, a kapcsolatok és az egyértelmű beleegyezés, valamint a negatív következményekről vagy körülményekről, például a szexuális úton terjedő fertőzésekről és a HIV-ről, a nem szándékolt terhességről, a szexuális erőszakról és az olyan káros gyakorlatokról való tájékoztatásra, mint a szexuális céllal történő internetes kapcsolatfelvétel és a női nemi szervek megcsonkítása; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiemeli az oktatási rendszerekre vonatkozó e-értékelési eszközök kifejlesztésében és a digitális megoldások – például az elemzések és a kreatív tesztek – alkalmazásában rejlő lehetőségeket, hogy a tanárok számára szélesebb körben lehetővé váljon a tanulóközpontú megközelítés alkalmazása; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza a tanárok és az előadók minden oktatási rendszerben betöltött kulcsfontosságú szerepét, valamint annak szükségességét, hogy innovációra ösztönözzék őket azáltal, hogy megfelelő díjazásban részesítik őket, megfelelő képzési lehetőségeket biztosítanak számukra és jutalmazási rendszereket hoznak létre; hangsúlyozza a konzultatív szakértői tevékenységek és a bevált gyakorlatok cseréjének alapvető szerepét ezen a területen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy az iskoláktól nem várható el, hogy támogatás nélkül alakítsák át az oktatási rendszert, és hogy a többi érdekelt fél segítségére van szükségük; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sajnálja, hogy a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok száma átlagosan jóval magasabb a keleti partnerség országaiban, mint az EU-ban; hangsúlyozza ezért, hogy a keleti partnerség országaiban a munkaerőpiaci igények kielégítése érdekében mélyrehatóan meg kell reformálni a tanterveket és az oktatással, többek között az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos általános megközelítést; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli e tekintetben, hogy a 2017. évi keleti partnerségi csúcstalálkozón és a 2020. évi célkitűzések tekintetében nagy hangsúlyt fektettek a fiatalokra és az oktatásra, valamint hogy az EU növelte az e területeken nyújtott támogatást; üdvözli továbbá a keleti partnerség első Európai Iskolájának 2018. szeptemberi megnyitását Tbilisziben; |
| --- | --- |

16.

| 17. | javasolja a keleti partnerség országaiban tapasztalható elnéptelenedés tendenciájának ellensúlyozását a következők révén: a) az oktatási rendszerek reformja és a munkaerőpiaci igények közötti kapcsolat erősítése, b) a fiatalokat (főként a vidéki fiatalokat) és a szociális vállalkozásokat támogató programokba való beruházás, valamint c) az Erasmus+ (EU4Young Professionals) mintájára fiatal szakembereknek szóló új program létrehozása; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja az uniós tagállamokat és a keleti partnerség országait, hogy ismerjék el az oktatást beruházásként, és biztosítsanak nagyobb állami finanszírozást a koragyermekkori nevelés és gondozás, az állami iskolák, a szakképzés, az egész életen át tartó tanulás, az állami egyetemek és a kutatás számára; |
| --- | --- |

18.

Ajánlások

| 19. | ajánlja, hogy hozzanak létre partnerségeket a kormányok, a nonprofit szervezetek, az oktatási intézmények és a vállalkozások között a meglévő hiányosságok megértése és kezelésük módjainak kidolgozása érdekében; megismétli az Európai Parlament arra irányuló felhívását, hogy hozzák létre az európai gyermekgaranciát mint a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem fő eszközét, amelynek hozzá kell járulnia a gyermekek ingyenes oktatáshoz, ingyenes gyermekgondozáshoz, ingyenes egészségügyi ellátáshoz, tisztességes lakhatáshoz és megfelelő táplálkozáshoz való egyenlő hozzáféréséhez; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a keleti partnerség országai és az EU az illetékes szerveit, hogy az oktatás minőségének értékelése során olyan megközelítéseket alkalmazzanak, amelyek elsősorban a motiváció növelésére, nem pedig a büntetésre irányulnak; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a tagállamokat és a keleti partnerség országait, hogy küzdjenek a nemi sztereotípiák ellen az oktatásban, hogy biztosítható legyen, hogy a nők ugyanolyan lehetőségekkel és döntési szabadsággal rendelkeznek az általuk választott hivatást illetően; ezzel összefüggésben aggódik amiatt, hogy egyes országok tananyagaiban továbbra is jelen vannak sztereotípiák és hogy a tanárok a lányokkal és a fiúkkal szemben eltérő magatartásbeli elvárásokkal rendelkeznek; hangsúlyozza, hogy az oktatási rendszereknek figyelembe kell venniük a hátrányos megkülönböztetést elszenvedő személyek szükségleteit; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ösztönzi a globális tudatosságot eredményező készségekkel és az olyan új oktatási gyakorlatokkal kapcsolatos képzések támogatásának növelését, mint a mélyebb tanulás, a tanár-diák kapcsolatok fejlődése és az olyan új tanulási gyakorlatok, mint a STEAM (tudomány, technológia, mérnöki tudományok, művészetek és matematika); |
| --- | --- |

22.

| 23. | ajánlja, hogy az Európai Parlament és a keleti partnerség országainak parlamentjei közötti valamennyi parlamentközi találkozóba illesszenek be egy, az oktatási reformokkal és a kétoldalú megállapodások vonatkozó záradékai végrehajtásának nyomon követésével foglalkozó napirendi pontot; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja az EU-t, a tagállamokat és a keleti partnerség országait, hogy fiatal kortól kezdődően fokozzák a médiaműveltségnek és az állampolgári ismereteknek a kultúrán és az iskoláztatáson keresztül történő javítására irányuló erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy a polgárok azonosíthassák és hatékonyan összefüggésbe helyezhessék a félretájékoztatást és az elfogult tudósítást; ösztönzi a tagállamokat és a keleti partnerség országait, hogy iskolai tanterveikbe építsenek be a médiaműveltségről szóló külön kurzusokat vagy képzéseket, és dolgozzanak ki tájékoztató kampányokat a lakosság azon szegmensei számára, amelyek különösen érintettek és/vagy ki vannak téve a félretájékoztatásnak; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felkéri a Bizottságot, hogy elsősorban az uniós küldöttségeken keresztül proaktív módon ossza el a keleti partnerség országainak oktatási intézményei között az összes rendelkezésre álló erőforrást (például az online forrásokat, mint a School Education Gateway) és az oktatásra szánt forrásokat, amelyre az oktatási intézmények – és különösen az azoknak dolgozó tanárok – jogosultak lehetnek; javasolja, hogy a keleti partnerség országaiba delegált valamennyi uniós küldöttségen hozzanak létre egy egyértelműen meghatározott központi oktatási kapcsolattartó pontot; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megismétli az Európai Parlament 2018. december 11-i, a digitális korszakbeli oktatásáról szóló állásfoglalásában megfogalmazott azon felhívást, hogy fogalmazzanak meg ajánlásokat a diákok által a tanulmányaik során elsajátítandó digitális kompetencia minimális szintjére vonatkozóan; úgy véli, hogy például a PISA IKT-modulja alapján külön IKT-modult lehetne bevezetni mind az uniós tagállamokban, mind a keleti partnerség országaiban annak biztosítása érdekében, hogy ezen országok oktatási intézményei azonos minimális szintű digitális kompetenciára törekedjenek; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt a keleti partnerség országaival annak érdekében, hogy a keleti partnerség országaiban több Európai Iskolát nyissanak, és ösztönözze a keleti partnerség országait, hogy teljesítsék az ilyen iskolák alapításához szükséges előfeltételeket; |
| --- | --- |

27.

| 28. | üdvözli, hogy a többéves pénzügyi keret programjainak következő generációjában nő a digitális készségek számára rendelkezésre álló finanszírozás, ugyanakkor kitart amellett, hogy a Bizottságnak elő kell mozdítania a többéves pénzügyi keret programjai – többek között az Erasmus+, az Európai horizont, az Európai Szociális Alap, az InvestEU és a Digitális Európa program – közötti szinergiákat és biztosítania kell közöttük a koordinációt annak érdekében, hogy maximalizálja a magas színvonalú digitális készségek fejlesztésére irányuló finanszírozás hatékonyságát; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ösztönzi a leendő tanárokat, hogy az Erasmus+ program keretében szerezzenek gyakorlati tanítási tapasztalatot külföldön, például azáltal, hogy pályáznak a nemzetközi kreditszintű mobilitási programban való részvételre; kéri, hogy a 2021–2027-es Erasmus programban összpontosítsanak külön a keleti partnerség országainak általános és középiskolai tanáraira, hogy részt vehessenek az uniós iskolák mobilitási programjaiban; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ösztönzi a keleti partnerség országaiból származó iskolai dolgozókat, azaz tanárokat, könyvtárosokat, iskolavezetőket, hogy vonják be iskoláikat az Erasmus program e-Twinning részébe együttműködés, projektfejlesztés, valamint egy tanulói közösségben való közös részvétel céljából; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ösztönzi a Bizottságot, hogy működjön együtt a keleti partnerség országaival annak érdekében, hogy – lehetőség szerint a keleti partnerséggel foglalkozó külön platform által végzett munka részeként – áttekintést készítsen az oktatási rendszer valamennyi szakaszában a keleti partnerség országaiban végrehajtott reformokról; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ajánlja a keleti partnerség országainak, hogy növeljék a duális oktatási csatornák számát, és hogy a diákprogramokba építsenek be olyan, vállalkozások által szervezett gyakorlati kurzusokat, amelyek megfelelnek azon karok profiljának, melyeken tanulnak. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 50. o.

(2)  HL C 193., 2016.5.31., 17. o.

(3)  HL C 334., 2018.9.19., 112. o.

(4)  HL C 356., 2018.10.4., 130. o.

(5)  Elfogadott szövegek, PA_TA(2018)0247.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0485.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0247.

---

| 24.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/22

---

ÁLLÁSFOGLALÁS

Az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a 2030-as Trió Plusz stratégia jövőjéről: a jövőbeni keleti partnerség felépítése

(2020/C 134/05)

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-án kelt alapító okiratára és a keleti partnerség 2017. november 24-én megtartott csúcstalálkozóján elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-án kelt alapító okiratára és a keleti partnerség 2017. november 24-én megtartott csúcstalálkozóján elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Unió és Grúzia, Moldova, valamint Ukrajna között létrejött társulási megállapodásokra, különösen a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekre (Deep and Comprehensive Free Trade Areas – DCFTA), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió és Grúzia, Moldova, valamint Ukrajna között létrejött társulási megállapodásokra, különösen a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekre (Deep and Comprehensive Free Trade Areas – DCFTA),

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat „Keleti partnerség – 20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig: összpontosítás a legfontosabb kiemelt kérdésekre és a kézzelfogható eredményekre” című, 2017. június 9-i közös szolgálati munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat „Keleti partnerség – 20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig: összpontosítás a legfontosabb kiemelt kérdésekre és a kézzelfogható eredményekre” című, 2017. június 9-i közös szolgálati munkadokumentumára,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 9.3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 9.3. cikkére,

| A. | mivel az EU a bővítési politika révén bizonyította számottevő átalakító erejét, amit az is megerősít, hogy a közép- és kelet-európai országok az uniós integrációs folyamat révén sikeresen alakultak át egykori totalitárius, szabályozott gazdaságoktól európai stílusú demokráciákká; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU a bővítési politika révén bizonyította számottevő átalakító erejét, amit az is megerősít, hogy a közép- és kelet-európai országok az uniós integrációs folyamat révén sikeresen alakultak át egykori totalitárius, szabályozott gazdaságoktól európai stílusú demokráciákká;

| B. | mivel Ukrajnában, Grúziában és Moldovában már jelentős előrelépés történt a reformok és a nemzeti jogszabályok uniós normákkal való harmonizációja terén; |
| --- | --- |

B.

mivel Ukrajnában, Grúziában és Moldovában már jelentős előrelépés történt a reformok és a nemzeti jogszabályok uniós normákkal való harmonizációja terén;

| C. | mivel a bővítés átalakító hatóerejét a Nyugat-Balkánon és a keleti partnerség azon országaiban is alkalmazni kell, amelyek készek csatlakozni az EU-hoz; |
| --- | --- |

C.

mivel a bővítés átalakító hatóerejét a Nyugat-Balkánon és a keleti partnerség azon országaiban is alkalmazni kell, amelyek készek csatlakozni az EU-hoz;

| D. | mivel az EU bővítési folyamata potenciális előnyökkel jár a keleti partnerség országai számára, és előnyös lenne az EU számára is, mivel – amint azt J. Hahn uniós biztos is kijelentette – „hatékonyabbnak kell lennünk a stabilitás exportja terén. Ha ez nem sikerül, Európa továbbra is az instabilitást fogja importálni”; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU bővítési folyamata potenciális előnyökkel jár a keleti partnerség országai számára, és előnyös lenne az EU számára is, mivel – amint azt J. Hahn uniós biztos is kijelentette – „hatékonyabbnak kell lennünk a stabilitás exportja terén. Ha ez nem sikerül, Európa továbbra is az instabilitást fogja importálni”;

| E. | mivel ebben az évben lesz 10 éves a keleti partnerség, amely hatékony eszköznek bizonyult a reformok végrehajtásához kapcsolódó, országra szabott támogatás nyújtásában, a többet többért, kevesebbet kevesebbért elvekre és a reformok ehhez kapcsolódó végrehajtására építve; |
| --- | --- |

E.

mivel ebben az évben lesz 10 éves a keleti partnerség, amely hatékony eszköznek bizonyult a reformok végrehajtásához kapcsolódó, országra szabott támogatás nyújtásában, a többet többért, kevesebbet kevesebbért elvekre és a reformok ehhez kapcsolódó végrehajtására építve;

| F. | mivel a keleti partnerség politikája mind a hat ország, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova, Örményország és Ukrajna esetében az adott országra szabott együttműködési koncepció, és az európai úton való továbblépésük az európai értékek és normák tiszteletben tartásától függ, amelyek mellett ezen országok elkötelezték magukat; |
| --- | --- |

F.

mivel a keleti partnerség politikája mind a hat ország, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova, Örményország és Ukrajna esetében az adott országra szabott együttműködési koncepció, és az európai úton való továbblépésük az európai értékek és normák tiszteletben tartásától függ, amelyek mellett ezen országok elkötelezték magukat;

| G. | mivel a szorosabb gazdasági partnerségi megállapodás aláírását és az örmény parlament általi ratifikálását 2018 áprilisában olyan alternatívának tekintik, amely lehetővé teszi az Örményország és az EU közötti átfogó és stratégiailag megerősített partnerséget; |
| --- | --- |

G.

mivel a szorosabb gazdasági partnerségi megállapodás aláírását és az örmény parlament általi ratifikálását 2018 áprilisában olyan alternatívának tekintik, amely lehetővé teszi az Örményország és az EU közötti átfogó és stratégiailag megerősített partnerséget;

| H. | mivel az International IDEA „A demokrácia globális helyzete 2019-ben” című jelentése szerint: „Örményország az egyetlen olyan ország Európában, amelyben 2017-ben hibrid rendszer működött, és 2018-ban demokratikussá vált”; |
| --- | --- |

H.

mivel az International IDEA „A demokrácia globális helyzete 2019-ben” című jelentése szerint: „Örményország az egyetlen olyan ország Európában, amelyben 2017-ben hibrid rendszer működött, és 2018-ban demokratikussá vált”;

| I. | mivel a keleti partnerség országai, különösen azok, amelyek hajlandóságot mutatnak az EU-hoz való csatlakozásra, továbbra is arra irányuló agresszív hibrid fenyegetésekkel szembesülnek a Kreml részéről, hogy befolyási körében tartsa őket, és akadályozza uniós integrációjuk folyamatát annak meggátolása révén, hogy sikeres európai országokká váljanak; |
| --- | --- |

I.

mivel a keleti partnerség országai, különösen azok, amelyek hajlandóságot mutatnak az EU-hoz való csatlakozásra, továbbra is arra irányuló agresszív hibrid fenyegetésekkel szembesülnek a Kreml részéről, hogy befolyási körében tartsa őket, és akadályozza uniós integrációjuk folyamatát annak meggátolása révén, hogy sikeres európai országokká váljanak;

| J. | mivel a dinamikusan változó nemzetközi rendszerben hatalmas kihívások jelentkeznek a nemzetközi biztonsági környezet és az emberi jogi dimenzió terén; |
| --- | --- |

J.

mivel a dinamikusan változó nemzetközi rendszerben hatalmas kihívások jelentkeznek a nemzetközi biztonsági környezet és az emberi jogi dimenzió terén;

1.

kiemeli a keleti partnerség „puha” hatalmi eszközeit, például a vízummentes utazás bevezetését a reformok iránti politikai motiváció fenntartása érdekében, és tudomásul veszi, hogy a keleti partnerség országai előrelépést értek el a 2020-ra kitűzött 20 cél megvalósítása terén, miközben jelenleg zajlik az új iránymutatások megvitatása a következő, 2030-ig tartó évtizedre vonatkozóan;

2.

tudomásul veszi a keleti partnerség azon kezdeményezésének sikerét, amely támogatja az uniós társult országokat abban, hogy gyorsabban haladjanak a reformok végrehajtásával és az EU-val való politikai és gazdasági integráció elmélyítése terén;

3.

hangsúlyozza, hogy ma kulcsfontosságú pillanathoz értünk, amelyben további hosszú távú eszközökkel kell kiegészítenünk stratégiánkat annak érdekében, hogy segítsük a keleti partnerség fejlettebb országait abban, hogy megőrizzék a reformok iránti motivációjukat és lendületüket a következő, 2030-ig tartó évtizedben, és hangsúlyozza, hogy az EU-nak korszerűsítenie kell és meg kell reformálnia szakpolitikai eszközeit annak érdekében, hogy azok igazodjanak a keleti partnereink által elért eredményekhez;

4.

kéri, hogy kezdeményezzenek vitát a keleti partnerségnek a következő évtizedre vonatkozó előre tekintő stratégiai menetrendjéről annak érdekében, hogy előmozdítsák a differenciálás és a többet többért, kevesebbet kevesebbért elvek ambiciózusabb alkalmazását, valamint hogy előterjesszenek egy új kiemelt kezdeményezést, a 2030-as Trió Plusz stratégiát;

5.

javasolja, hogy a 2030-as Trió Plusz stratégia az EU és társult országai számára mélyebb integrációs eszközöket kínálva hozza létre az európai trió folyamatot, ahogy azt a 2014-ben elindított berlini folyamat is tette, amelynek célja az EU vezetésének és a hasonló gondolkodású uniós tagállamok koalíciójának megerősítése volt a nyugat-balkáni országok uniós integrációja érdekében; emellett az Unió részéről aktív, „nyitott kapu” politikát javasol a keleti partnerség azon országai számára, amelyek jelentős és értékes előrelépést érnek el;

6.

sürgeti, hogy a 2030-as Trió Plusz stratégia ambiciózus európai geopolitikai eszköz legyen, amely intézmények és szakpolitikák új generációját, fenntartható kereskedelmi és stabilizációs megállapodásokat és azok eszközeit alkalmazza (a trió uniós támogató csoportja, a trió beruházási platformja, az európai zöld megállapodás, a digitális Európa, az európai életmód és az európai demokrácia előmozdításának eszköze, az ipari termékek megfelelőségértékeléséről és elfogadásáról szóló megállapodások, összeköttetés-fejlesztési program, TEN, Horizont 2020, az Európa jövőjével foglalkozó konferencia és más uniós kezdeményezések);

7.

hangsúlyozza, hogy a demokrácia, a reformok és a jogállamiság további visszaesése, valamint az európai orientáció gyengülése a trió országaiban veszélybe sodorja a fentiekben ismertetett 2030-as Trió Plusz stratégiát;

8.

hangsúlyozza, hogy a 2030-as Trió Plusz stratégiának ki kell egészítenie a keleti partnerség eszközeit, nem célja az e területen meglévő kezdeményezések felváltása, és hozzá fog járulni az arról folyó vitához, hogy miként tehető hatékonyabbá a keleti partnerség politikája;

9.

javasolja egy átfogóbb és kibővített trió+1 stratégiai formátum létrehozását Örményország bevonásával, az Örményország és az Európai Unió közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásban rögzített elvek és álláspontok alapján;

10.

megjegyzi, hogy az uniós integrációs reformok sikeres végrehajtása az unióval társult Trió országok által új ösztönzőket teremt majd a keleti partnerség többi országa számára ahhoz, hogy ambiciózus európai integrációs pályát válasszanak;

11.

hangsúlyozza, hogy az európai trió folyamat által támogatott 2030-as Trió Plusz stratégia jelentős pozitív átalakító hatást fog gyakorolni Oroszország átlagembereinek véleményére, segítve törekvésüket egy nyitott, demokratikus európai ország felé;

12.

felszólít közös mechanizmusok sürgős kidolgozására annak érdekében, hogy ellen lehessen állni a Kreml hibrid fenyegetéseinek, amelyek aláássák az EU egységét és biztonságát a keleti partnerség azon országaiban, amelyek az EU-hoz való közeledésre törekszenek;

13.

megjegyzi, hogy a keleti partnerségnek az európai trió folyamat és a 2030-as Trió Plusz stratégia bevonásával elérendő sikere döntő fontosságú lesz a keleti szomszédság országai és az EU számára egyaránt, mivel ez a legjobb hozzájárulás egy „egységes, szabad és békés” Európa létrehozásához, és hogy ez a siker képes felszámolni a törésvonalakat az európai kontinensen, amelyek még mindig elválasztják a keleti partnerség országait az EU többi részétől;

14.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, az Európai Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az európai szomszédságpolitikáért és a csatlakozási tárgyalásokért felelős biztosnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a kelet-európai partnerországok kormányainak és parlamentjeinek.

---