# Úřední věstník C 216/2007

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 216 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5014. září2007 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 216

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5014. září2007

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Účetní dvůr |
| 2007/C 216/01 | Stanovisko č. 4/2007 k předloze nařízení Komise (ES), kterým se mění nařízení (ES) č. 1653/2004 o typovém nařízení financování výkonných agentur na základě nařízení Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (SEK(2007) 492 v konečném znění) | 1 |
| 2007/C 216/02 | Stanovisko č. 6/2007 k ročním shrnutím členských států, prohlášením členských států a auditu prostředků EU vnitrostátními kontrolními orgány | 3 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Účetní dvůr

2007/C 216/01

Stanovisko č. 4/2007 k předloze nařízení Komise (ES), kterým se mění nařízení (ES) č. 1653/2004 o typovém nařízení financování výkonných agentur na základě nařízení Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (SEK(2007) 492 v konečném znění)

1

2007/C 216/02

Stanovisko č. 6/2007 k ročním shrnutím členských států, prohlášením členských států a auditu prostředků EU vnitrostátními kontrolními orgány

3

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Účetní dvůr

| 14.9.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 216/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 216/1

---

STANOVISKO č. 4/2007

k předloze nařízení Komise (ES), kterým se mění nařízení (ES) č. 1653/2004 o typovém nařízení financování výkonných agentur na základě nařízení Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (SEK(2007) 492 v konečném znění)

(2007/C 216/01)

ÚČETNÍ DVŮR EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (1), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 ze dne 13. prosince 2006, kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1653/2004 ze dne 21. září 2004 o typovém nařízení financování výkonných agentur na základě nařízení Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (3),

s ohledem na návrh předlohy nařízení Komise (ES), kterým se mění nařízení (ES) č. 1653/2004 o typovém nařízení financování výkonných agentur na základě nařízení Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (4),

s ohledem na žádost o stanovisko předloženou Účetnímu dvoru Komisí dne 25. dubna 2007,

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

| 1. | Cílem předlohy nařízení je změnit typové finanční nařízení pro výkonné agentury (5) (dále jen „typové finanční nařízení“) poté, co se nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 provedly změny v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a také na základě zkušeností stávajících výkonných agentur. |
| --- | --- |

1.

Cílem předlohy nařízení je změnit typové finanční nařízení pro výkonné agentury (5) (dále jen „typové finanční nařízení“) poté, co se nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 provedly změny v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a také na základě zkušeností stávajících výkonných agentur.

| 2. | Článek 20 předlohy nařízení stanoví, že kromě toho, že se rozpočty a opravné rozpočty pro informaci předají rozpočtovému orgánu, Účetnímu dvoru a Komisi a zveřejní se na internetových stránkách příslušné agentury, „shrnutí rozpočtů a opravných rozpočtů se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie do tří měsíců ode dne přijetí“. S ohledem na zásadu rozpočtové průhlednosti by však bylo vhodné vymezit rozsah a obsah shrnutí, která mají výkonné agentury zveřejňovat. |
| --- | --- |

2.

Článek 20 předlohy nařízení stanoví, že kromě toho, že se rozpočty a opravné rozpočty pro informaci předají rozpočtovému orgánu, Účetnímu dvoru a Komisi a zveřejní se na internetových stránkách příslušné agentury, „shrnutí rozpočtů a opravných rozpočtů se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie do tří měsíců ode dne přijetí“. S ohledem na zásadu rozpočtové průhlednosti by však bylo vhodné vymezit rozsah a obsah shrnutí, která mají výkonné agentury zveřejňovat.

| 3. | Čl. 27 první pododstavec stanoví, že „každý účastník finančních operací (...) a každá jiná osoba podílející se na plnění rozpočtu, správě, auditu nebo kontrole se musí při plnění rozpočtu zdržet jakéhokoliv jednání, jež by mohlo uvést jeho zájmy do střetu se zájmy agentury nebo Společenství“. Výraz „při plnění rozpočtu“ (jako v článku 52 finančního nařízení) by se z tohoto článku měl vypustit nebo by se tento článek měl přeformulovat, protože osoby podílející se na auditní a kontrolní činnosti by neměly přijímat žádná opatření při plnění rozpočtu. |
| --- | --- |

3.

Čl. 27 první pododstavec stanoví, že „každý účastník finančních operací (...) a každá jiná osoba podílející se na plnění rozpočtu, správě, auditu nebo kontrole se musí při plnění rozpočtu zdržet jakéhokoliv jednání, jež by mohlo uvést jeho zájmy do střetu se zájmy agentury nebo Společenství“. Výraz „při plnění rozpočtu“ (jako v článku 52 finančního nařízení) by se z tohoto článku měl vypustit nebo by se tento článek měl přeformulovat, protože osoby podílející se na auditní a kontrolní činnosti by neměly přijímat žádná opatření při plnění rozpočtu.

| 4. | Francouzské znění nového článku 42a předlohy typového finančního nařízení stanoví, že Agentura vypracuje seznam „créances communautaires“ (nároků agentury) s uvedením jmen dlužníků a výše dluhu v případech, kdy byla úhrada dluhu nařízena pravomocným soudním rozhodnutím a kdy po dobu jednoho roku od jeho vyhlášení nebyla učiněna žádná platba nebo žádná významná platba (6). Výraz „créances communautaires“ (nároky agentury) je příliš obecný; je třeba upřesnit, že dotčenými nároky jsou pouze ty, které jsou zahrnuty v provozním rozpočtu výkonných agentur. |
| --- | --- |

4.

Francouzské znění nového článku 42a předlohy typového finančního nařízení stanoví, že Agentura vypracuje seznam „créances communautaires“ (nároků agentury) s uvedením jmen dlužníků a výše dluhu v případech, kdy byla úhrada dluhu nařízena pravomocným soudním rozhodnutím a kdy po dobu jednoho roku od jeho vyhlášení nebyla učiněna žádná platba nebo žádná významná platba (6). Výraz „créances communautaires“ (nároky agentury) je příliš obecný; je třeba upřesnit, že dotčenými nároky jsou pouze ty, které jsou zahrnuty v provozním rozpočtu výkonných agentur.

Toto stanovisko přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 12. července 2007.

Za Účetní dvůr

Hubert WEBER

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 297, 22.9.2004, s. 6.

3

(4)  SEK(2007) 492 v konečném znění ze dne 25. dubna 2007.

4

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 1653/2004 (Úř. věst. L 297, 22.9.2004, s. 6).

5

(6)  Podobné ustanovení je v prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení o souhrnném rozpočtu (viz čl. 81 odst. 4 prováděcích pravidel).

6

---

| 14.9.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 216/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 216/3

---

STANOVISKO č. 6/2007

k ročním shrnutím členských států, prohlášením členských států a auditu prostředků EU vnitrostátními kontrolními orgány

(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)

(2007/C 216/02)

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 248 odst. 4 a článek 279 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 160c odst. 4 a článek 183 této smlouvy,

s ohledem na stanovisko Účetního dvora č. 2/2004 k modelu „jednotného auditu“ (a návrh rámce vnitřní kontroly Společenství) (1),

s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 ze dne 13. prosince 2006, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2),

s ohledem na akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (3), a zejména na opatření č. 5, 6 a 8 tohoto plánu,

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2005 – Oddíl III – Komise (4), a zejména na body 19 až 30 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na rozhodnutí kontaktního výboru nejvyšších kontrolních institucí Evropské unie ze dne 11. prosince 2006 o posílení a podpoře spolupráce mezi nejvyššími kontrolními institucemi Evropské unie s cílem přispět ke zvýšení odpovědnosti za finanční prostředky Společenství (5), zejména na bod 9 tohoto rozhodnutí,

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

| I. | Toto stanovisko se týká tří různých, avšak vzájemně souvisejících záležitostí. První z nich je nový požadavek revidovaného finančního nařízení vypracovávat roční shrnutí auditů a prohlášení požadovaných odvětvovými předpisy (například těch, které se vztahují na platební agentury v oblasti zemědělství a které vydávají kontrolní orgány pro oblast strukturálních fondů). Druhá se týká prohlášení členských států, která dobrovolně předkládají některé orgány členských států v rámci jejich odpovědnosti vůči národním parlamentům a která kontrolují příslušné vnitrostátní kontrolní orgány. Třetí záležitostí jsou dobrovolné zprávy a osvědčení vnitrostátních kontrolních orgánů o řízení prostředků EU v členských státech. |
| --- | --- |

I.

Toto stanovisko se týká tří různých, avšak vzájemně souvisejících záležitostí. První z nich je nový požadavek revidovaného finančního nařízení vypracovávat roční shrnutí auditů a prohlášení požadovaných odvětvovými předpisy (například těch, které se vztahují na platební agentury v oblasti zemědělství a které vydávají kontrolní orgány pro oblast strukturálních fondů). Druhá se týká prohlášení členských států, která dobrovolně předkládají některé orgány členských států v rámci jejich odpovědnosti vůči národním parlamentům a která kontrolují příslušné vnitrostátní kontrolní orgány. Třetí záležitostí jsou dobrovolné zprávy a osvědčení vnitrostátních kontrolních orgánů o řízení prostředků EU v členských státech.

Roční shrnutí

| II. | Roční shrnutí odvětvových auditů a prohlášení o věrohodnosti (stanovisek), zavedená revidovaným finančním nařízením, představují doplňující vazbu mezi Komisí a členskými státy v rámci tzv. zřetězeného modelu. První roční shrnutí, týkající se roku 2007, mají být předložena do 15. února 2008. |
| --- | --- |

II.

Roční shrnutí odvětvových auditů a prohlášení o věrohodnosti (stanovisek), zavedená revidovaným finančním nařízením, představují doplňující vazbu mezi Komisí a členskými státy v rámci tzv. zřetězeného modelu. První roční shrnutí, týkající se roku 2007, mají být předložena do 15. února 2008.

| III. | Komise by měla roční shrnutí (jejichž kvalita bude záviset na kvalitě výchozích prohlášení) v odpovídajícím rozsahu kontrolovat, aby zajistila jejich jednotnost, srovnatelnost a užitečnost. Podle legislativy se sice roční shrnutí omezují jen na stručné odvětvové souhrny, nicméně Komise by měla v rámci celého procesu usilovat o vytváření přidané hodnoty, např. identifikací společných problémů, možných řešení a osvědčených postupů. |
| --- | --- |

III.

Komise by měla roční shrnutí (jejichž kvalita bude záviset na kvalitě výchozích prohlášení) v odpovídajícím rozsahu kontrolovat, aby zajistila jejich jednotnost, srovnatelnost a užitečnost. Podle legislativy se sice roční shrnutí omezují jen na stručné odvětvové souhrny, nicméně Komise by měla v rámci celého procesu usilovat o vytváření přidané hodnoty, např. identifikací společných problémů, možných řešení a osvědčených postupů.

| IV. | Roční shrnutí představují doplňující prvek vnitřní kontroly. Pokud poukáží na silné a slabé stránky, mohou být podnětem k lepší kontrole prostředků EU v oblastech sdíleného řízení. |
| --- | --- |

IV.

Roční shrnutí představují doplňující prvek vnitřní kontroly. Pokud poukáží na silné a slabé stránky, mohou být podnětem k lepší kontrole prostředků EU v oblastech sdíleného řízení.

Prohlášení členských států

| V. | Prohlášení členských států jsou dobrovolnou iniciativou některých členských států. Prohlášení jsou vypracována na nejvyšší úrovni a adresována národním parlamentům. Na rozsahu a kvalitě práce potřebné k vypracování prohlášení pak bude záležet, zda budou zdrojem užitečných doplňujících informací. |
| --- | --- |

V.

Prohlášení členských států jsou dobrovolnou iniciativou některých členských států. Prohlášení jsou vypracována na nejvyšší úrovni a adresována národním parlamentům. Na rozsahu a kvalitě práce potřebné k vypracování prohlášení pak bude záležet, zda budou zdrojem užitečných doplňujících informací.

| VI. | Prohlášení členských států mají zdůrazněním a prokázáním individuální odpovědnosti jednotlivých států za použití prostředků EU v rámci společného řízení napomáhat lepšímu řízení. Lze je považovat za nový prvek vnitřní kontroly a takto by je měla vnímat jak Komise, tak Účetní dvůr. |
| --- | --- |

VI.

Prohlášení členských států mají zdůrazněním a prokázáním individuální odpovědnosti jednotlivých států za použití prostředků EU v rámci společného řízení napomáhat lepšímu řízení. Lze je považovat za nový prvek vnitřní kontroly a takto by je měla vnímat jak Komise, tak Účetní dvůr.

Vnitrostátní audity

| VII. | Některé vnitrostátní kontrolní orgány provádějí audit prostředků EU z vlastní iniciativy a výsledné zprávy předkládají vnitrostátním orgánům. V jednom případě vnitrostátní kontrolní orgán vydává stanovisko k souladu systémů s příslušnými předpisy a k legalitě a správnosti operací. |
| --- | --- |

VII.

Některé vnitrostátní kontrolní orgány provádějí audit prostředků EU z vlastní iniciativy a výsledné zprávy předkládají vnitrostátním orgánům. V jednom případě vnitrostátní kontrolní orgán vydává stanovisko k souladu systémů s příslušnými předpisy a k legalitě a správnosti operací.

Podmínky a omezení týkající se využití potenciální jistoty

| VIII. | Účetní dvůr si je vědom toho, že využít potenciální jistotu získanou na základě auditovaných prohlášení členských států a vnitrostátních auditů a zároveň dodržet požadavky mezinárodních auditorských standardů je možné. Předpokladem pro využití potenciální jistoty je, aby prohlášení členských států a vnitrostátní audity měly náležitý rozsah a koncepci a byly vypracovány ve vhodném termínu a v souladu s mezinárodními standardy. |
| --- | --- |

VIII.

Účetní dvůr si je vědom toho, že využít potenciální jistotu získanou na základě auditovaných prohlášení členských států a vnitrostátních auditů a zároveň dodržet požadavky mezinárodních auditorských standardů je možné. Předpokladem pro využití potenciální jistoty je, aby prohlášení členských států a vnitrostátní audity měly náležitý rozsah a koncepci a byly vypracovány ve vhodném termínu a v souladu s mezinárodními standardy.

| IX. | V souvislosti s dodržováním mezinárodních auditorských standardů existuje jeden prvořadý požadavek, a sice, že externí auditor, který se rozhodne spoléhat na výrok či práci jiného auditora nebo je použít, musí získat přímé důkazy o spolehlivém základě takové práce. Čas, který Účetní dvůr vynaloží na získání těchto důkazů, by měl odpovídat tomu, kolik času ušetří díky menšímu rozsahu přímého testování (nebo jiných postupů) v auditované oblasti. |
| --- | --- |

IX.

V souvislosti s dodržováním mezinárodních auditorských standardů existuje jeden prvořadý požadavek, a sice, že externí auditor, který se rozhodne spoléhat na výrok či práci jiného auditora nebo je použít, musí získat přímé důkazy o spolehlivém základě takové práce. Čas, který Účetní dvůr vynaloží na získání těchto důkazů, by měl odpovídat tomu, kolik času ušetří díky menšímu rozsahu přímého testování (nebo jiných postupů) v auditované oblasti.

| X. | „Národní“ charakter prohlášení členských států a vnitrostátních auditů je v protikladu k současné horizontální povaze práce Účetního dvora, jenž vydává své závěry většinou podle rozpočtové oblasti, a nikoliv jednotlivých členských států. K tomu, aby prohlášení členských států a vnitrostátní audity mohly mít dopad na práci Účetního dvora, měly by mít odpovídající a srovnatelný rozsah, koncepci a načasování. Účetní dvůr bez ohledu na to, zda tato prohlášení a výsledky vnitrostátních auditů využije, uznává, že mohou přispět ke zvýšení povědomí členských států o významu vnitřní kontroly ve vztahu k prostředkům EU. |
| --- | --- |

X.

„Národní“ charakter prohlášení členských států a vnitrostátních auditů je v protikladu k současné horizontální povaze práce Účetního dvora, jenž vydává své závěry většinou podle rozpočtové oblasti, a nikoliv jednotlivých členských států. K tomu, aby prohlášení členských států a vnitrostátní audity mohly mít dopad na práci Účetního dvora, měly by mít odpovídající a srovnatelný rozsah, koncepci a načasování. Účetní dvůr bez ohledu na to, zda tato prohlášení a výsledky vnitrostátních auditů využije, uznává, že mohou přispět ke zvýšení povědomí členských států o významu vnitřní kontroly ve vztahu k prostředkům EU.

| XI. | Jak odvětvová stanoviska (z nichž vycházejí roční shrnutí), tak různá prohlášení a auditní iniciativy členských států mají společný jmenovatel – slouží ke kontrole systémů a vyvozování závěrů o nich. Prohlášení členských států mohou rovněž uvádět zvláštní stanoviska k legalitě a správnosti uskutečněných operací. Zkušenost ukazuje, že největší riziko pro správnost operací je spojeno se spolehlivostí informací, které příjemci poskytují v rámci žádosti o financování z prostředků EU, a nikoliv se způsobem zpracování informací v členských státech nebo Komisi. Prohlášení, že systémy fungují v souladu s předpisy EU, nemusí samo o sobě poskytovat jistotu o legalitě a správnosti příslušných operací. |
| --- | --- |

XI.

Jak odvětvová stanoviska (z nichž vycházejí roční shrnutí), tak různá prohlášení a auditní iniciativy členských států mají společný jmenovatel – slouží ke kontrole systémů a vyvozování závěrů o nich. Prohlášení členských států mohou rovněž uvádět zvláštní stanoviska k legalitě a správnosti uskutečněných operací. Zkušenost ukazuje, že největší riziko pro správnost operací je spojeno se spolehlivostí informací, které příjemci poskytují v rámci žádosti o financování z prostředků EU, a nikoliv se způsobem zpracování informací v členských státech nebo Komisi. Prohlášení, že systémy fungují v souladu s předpisy EU, nemusí samo o sobě poskytovat jistotu o legalitě a správnosti příslušných operací.

Koncepce auditu

| XII. | Být nedílnou součástí systému vnitřní kontroly znamená integrovat roční shrnutí do standardních auditních postupů Účetního dvora. V rámci tohoto procesu by se mohlo posuzovat, nakolik roční shrnutí přispívají k celkové vnitřní kontrole, jak Komise celý proces řídí a jak v rámci své dozorčí role informace uvedené v prohlášeních využívá. |
| --- | --- |

XII.

Být nedílnou součástí systému vnitřní kontroly znamená integrovat roční shrnutí do standardních auditních postupů Účetního dvora. V rámci tohoto procesu by se mohlo posuzovat, nakolik roční shrnutí přispívají k celkové vnitřní kontrole, jak Komise celý proces řídí a jak v rámci své dozorčí role informace uvedené v prohlášeních využívá.

| XIII. | Ve vztahu k prohlášením členských států a vnitrostátním auditům by se Účetní dvůr měl zaměřit mimo jiné na to, jaký mají dopad na hlavní auditovaný subjekt Účetního dvora, tj. Komisi, a jak je Komise využívá. To znamená, že Účetní dvůr by mohl posuzovat, jak Komise poskytuje pokyny a zohledňuje příslušná zjištění, jak se ujišťuje o jejich spolehlivosti a jak v závislosti na tom upravuje svou vlastní kontrolní činnost. |
| --- | --- |

XIII.

Ve vztahu k prohlášením členských států a vnitrostátním auditům by se Účetní dvůr měl zaměřit mimo jiné na to, jaký mají dopad na hlavní auditovaný subjekt Účetního dvora, tj. Komisi, a jak je Komise využívá. To znamená, že Účetní dvůr by mohl posuzovat, jak Komise poskytuje pokyny a zohledňuje příslušná zjištění, jak se ujišťuje o jejich spolehlivosti a jak v závislosti na tom upravuje svou vlastní kontrolní činnost.

| XIV. | Z hlediska prohlášení o věrohodnosti vydávaných Účetním dvorem je potřeba odlišovat prohlášení členských států jako taková od vnitrostátních prohlášení kontrolovaných vnitrostátními kontrolními orgány. Vnitrostátní prohlášení mají některé rysy společné s prohlášením vedení k auditu: mohou obsahovat cenné informace o plnění rozpočtu EU, nicméně samy o sobě nejsou průkaznou důkazní informací. Stejně tak Účetní dvůr není povinen kontrolovat jejich spolehlivost, pokud je nehodlá použít. |
| --- | --- |

XIV.

Z hlediska prohlášení o věrohodnosti vydávaných Účetním dvorem je potřeba odlišovat prohlášení členských států jako taková od vnitrostátních prohlášení kontrolovaných vnitrostátními kontrolními orgány. Vnitrostátní prohlášení mají některé rysy společné s prohlášením vedení k auditu: mohou obsahovat cenné informace o plnění rozpočtu EU, nicméně samy o sobě nejsou průkaznou důkazní informací. Stejně tak Účetní dvůr není povinen kontrolovat jejich spolehlivost, pokud je nehodlá použít.

| XV. | Stanoviska vnitrostátních kontrolních orgánů k systémům a/nebo legalitě a správnosti příjmů a výdajů, ať už vydaná samostatně nebo k prohlášením členských států, mohou být pro Účetní dvůr zdrojem důkazních informací, na něž se může spoléhat, pokud odpovídají mezinárodním auditorským standardům. Účetní dvůr je zohlední při plánování a provádění svých činností. |
| --- | --- |

XV.

Stanoviska vnitrostátních kontrolních orgánů k systémům a/nebo legalitě a správnosti příjmů a výdajů, ať už vydaná samostatně nebo k prohlášením členských států, mohou být pro Účetní dvůr zdrojem důkazních informací, na něž se může spoléhat, pokud odpovídají mezinárodním auditorským standardům. Účetní dvůr je zohlední při plánování a provádění svých činností.

| XVI. | V praxi by se jistota poskytovaná v souvislosti se systémy mohla využít při plánování finančních auditů/auditů shody, a to jak při posuzování kontrolního rizika, tak při aplikaci modelu míry jistoty. Pokud se na základě testování ukáže, že práce vnitrostátních kontrolních orgánů je spolehlivá, Účetní dvůr by ji mohl využít v rámci vlastních testů systémů, včetně testů kontrol. Tím by bylo možné snížit počet nezbytných přímých testů věcné správnosti. |
| --- | --- |

XVI.

V praxi by se jistota poskytovaná v souvislosti se systémy mohla využít při plánování finančních auditů/auditů shody, a to jak při posuzování kontrolního rizika, tak při aplikaci modelu míry jistoty. Pokud se na základě testování ukáže, že práce vnitrostátních kontrolních orgánů je spolehlivá, Účetní dvůr by ji mohl využít v rámci vlastních testů systémů, včetně testů kontrol. Tím by bylo možné snížit počet nezbytných přímých testů věcné správnosti.

| XVII. | Z výše uvedeného vyplývá, že má-li se Účetní dvůr spoléhat na práci vnitrostátních kontrolních orgánů, musí se ujistit o vhodnosti a kvalitě provedené práce. V praxi to bude vyžadovat oboustrannou spolupráci mezi Účetním dvorem a vnitrostátními kontrolními orgány. |
| --- | --- |

XVII.

Z výše uvedeného vyplývá, že má-li se Účetní dvůr spoléhat na práci vnitrostátních kontrolních orgánů, musí se ujistit o vhodnosti a kvalitě provedené práce. V praxi to bude vyžadovat oboustrannou spolupráci mezi Účetním dvorem a vnitrostátními kontrolními orgány.

Výhled do budoucna

| XVIII. | Aby přispěla k lepšímu řízení, měla by Komise zvážit využívání ročních shrnutí k identifikaci a prosazování osvědčených postupů v členských státech (a mezi nimi). Na základě odvětvových stanovisek, z nichž vycházejí roční shrnutí a prohlášení členských států, by Komise měla prověřit vztah mezi souladem systémů s předpisy a kritérii pro posuzování přijatelné míry legality a správnosti uskutečněných operací. |
| --- | --- |

XVIII.

Aby přispěla k lepšímu řízení, měla by Komise zvážit využívání ročních shrnutí k identifikaci a prosazování osvědčených postupů v členských státech (a mezi nimi). Na základě odvětvových stanovisek, z nichž vycházejí roční shrnutí a prohlášení členských států, by Komise měla prověřit vztah mezi souladem systémů s předpisy a kritérii pro posuzování přijatelné míry legality a správnosti uskutečněných operací.

| XIX. | Přístupem vnitrostátních kontrolních orgánů ke kontrole prostředků EU se v rámci svého mandátu zabývá pracovní skupina kontaktního výboru odpovídající za vytvoření jednotných auditorských standardů a srovnatelných auditních kritérií přizpůsobených oblasti EU (6). Jednotné standardy týkající se koncepce a metod mohou Účetnímu dvoru umožnit více se spolehnout na práci vnitrostátních kontrolních orgánů s výhradou, že si Účetní dvůr může opatřit přímé důkazy o kvalitě jejich práce. |
| --- | --- |

XIX.

Přístupem vnitrostátních kontrolních orgánů ke kontrole prostředků EU se v rámci svého mandátu zabývá pracovní skupina kontaktního výboru odpovídající za vytvoření jednotných auditorských standardů a srovnatelných auditních kritérií přizpůsobených oblasti EU (6). Jednotné standardy týkající se koncepce a metod mohou Účetnímu dvoru umožnit více se spolehnout na práci vnitrostátních kontrolních orgánů s výhradou, že si Účetní dvůr může opatřit přímé důkazy o kvalitě jejich práce.

Toto stanovisko přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 19. července 2007.

Za Účetní dvůr

Hubert WEBER

předseda

---

(1)  Úř. věst. C 107, 30.4.2004.

1

(2)  Úř. věst. L 390, 30.12.2006.

2

(3)  KOM(2006) 9 v konečném znění.

3

(4)  P6_TA(2007)0132.

4

(5)  Usnesení CC-R-2006-01.

5

(6)  Usnesení CC-R-2006-01 kontaktního výboru nejvyšších kontrolních institucí Evropské unie ze dne 11. prosince 2006.

6

---