# Uradni list C 242E/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 242E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5016. oktober 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 242E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5016. oktober 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | SVET |
| 2007/C 242E/01 | Skupno stališče (ES) št. 11/2007 z dne 23. julija 2007, ki ga je sprejel Svet, v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o brezpapirnem okolju za carino in trgovino | 1 |
| 2007/C 242E/02 | Skupno stališče (ES) št. 12/2007 z dne 23. julija 2007, ki ga je sprejel Svet, v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (
  1
  ) | 11 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

SVET

2007/C 242E/01

Skupno stališče (ES) št. 11/2007 z dne 23. julija 2007, ki ga je sprejel Svet, v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o brezpapirnem okolju za carino in trgovino

1

2007/C 242E/02

Skupno stališče (ES) št. 12/2007 z dne 23. julija 2007, ki ga je sprejel Svet, v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

SVET

| 16.10.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

SL

Uradni list Evropske unije

CE 242/1

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 11/2007

ki ga je sprejel Svet dne 23. julija 2007

z namenom sprejetja Odločbe št. .../2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o brezpapirnem okolju za carino in trgovino

(2007/C 242 E/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 95 in 135 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost in države članice so se v okviru Lizbonske agende zavezale povečati konkurenčnost družb, ki poslujejo v Evropi. V skladu s Sklepom 2004/387/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o interoperabilnem zagotavljanju vseevropskih e-vladnih storitev javnim upravam, podjetjem in državljanom (IDABC) (3) bi morale Komisija in države članice zagotavljati zmogljive, učinkovite in interoperabilne informacijske in komunikacijske sisteme za izmenjavo informacij med javnimi upravami in državljani Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Skupnost in države članice so se v okviru Lizbonske agende zavezale povečati konkurenčnost družb, ki poslujejo v Evropi. V skladu s Sklepom 2004/387/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o interoperabilnem zagotavljanju vseevropskih e-vladnih storitev javnim upravam, podjetjem in državljanom (IDABC) (3) bi morale Komisija in države članice zagotavljati zmogljive, učinkovite in interoperabilne informacijske in komunikacijske sisteme za izmenjavo informacij med javnimi upravami in državljani Skupnosti.

| (2) | Vseevropski akcijski program za e-upravo, kakor je opredeljen v Sklepu 2004/387/ES, zahteva ukrepe za povečanje učinkovitosti organizacije carinske kontrole in zagotovitev neprekinjenega pretoka podatkov, kar bo omogočilo učinkovitejše carinjenje in zmanjšanje upravne obremenitve ter pripomoglo k boju proti goljufijam, organiziranemu kriminalu in terorizmu, k varovanju davčnih interesov, intelektualne lastnine in kulturne dediščine, večji varnosti blaga in mednarodne trgovine ter k boljši zaščiti zdravja in okolja. V ta namen je bistvena zagotovitev informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v carinske namene. |
| --- | --- |

(2)

Vseevropski akcijski program za e-upravo, kakor je opredeljen v Sklepu 2004/387/ES, zahteva ukrepe za povečanje učinkovitosti organizacije carinske kontrole in zagotovitev neprekinjenega pretoka podatkov, kar bo omogočilo učinkovitejše carinjenje in zmanjšanje upravne obremenitve ter pripomoglo k boju proti goljufijam, organiziranemu kriminalu in terorizmu, k varovanju davčnih interesov, intelektualne lastnine in kulturne dediščine, večji varnosti blaga in mednarodne trgovine ter k boljši zaščiti zdravja in okolja. V ta namen je bistvena zagotovitev informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v carinske namene.

| (3) | Resolucija Sveta z dne 5. decembra 2003 o vzpostavitvi poenostavljenega in brezpapirnega okolja za carino in trgovino (4), ki je sledila Sporočilu Komisije o poenostavljenem in brezpapirnem okolju za carino in trgovino, poziva Komisijo, da v tesnem sodelovanju z državami članicami pripravi večletni strateški načrt za oblikovanje celovitega in interoperabilnega okolja za elektronsko carinjenje v Skupnosti. Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (5), pri vložitvi skupnih deklaracij in elektronski izmenjavi podatkov med carinskimi organi zahteva uporabo tehnik za obdelavo podatkov; da se s tem zagotovijo carinske kontrole na podlagi avtomatiziranih sistemov analize tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Resolucija Sveta z dne 5. decembra 2003 o vzpostavitvi poenostavljenega in brezpapirnega okolja za carino in trgovino (4), ki je sledila Sporočilu Komisije o poenostavljenem in brezpapirnem okolju za carino in trgovino, poziva Komisijo, da v tesnem sodelovanju z državami članicami pripravi večletni strateški načrt za oblikovanje celovitega in interoperabilnega okolja za elektronsko carinjenje v Skupnosti. Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (5), pri vložitvi skupnih deklaracij in elektronski izmenjavi podatkov med carinskimi organi zahteva uporabo tehnik za obdelavo podatkov; da se s tem zagotovijo carinske kontrole na podlagi avtomatiziranih sistemov analize tveganja.

| (4) | Zato je treba določiti cilje vzpostavitve brezpapirnega okolja za carino in trgovino ter strukturo, način in roke za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba določiti cilje vzpostavitve brezpapirnega okolja za carino in trgovino ter strukturo, način in roke za dosego teh ciljev.

| (5) | Komisija bi morala to odločbo izvajati v tesnem sodelovanju z državami članicami. Zato je treba opredeliti odgovornosti in naloge zadevnih strank ter določiti, kako si bodo Komisija in države članice delile stroške. |
| --- | --- |

(5)

Komisija bi morala to odločbo izvajati v tesnem sodelovanju z državami članicami. Zato je treba opredeliti odgovornosti in naloge zadevnih strank ter določiti, kako si bodo Komisija in države članice delile stroške.

| (6) | Komisija in države članice bi si morale deliti odgovornost za sestavne dele komunikacijskih in informacijskih izmenjalnih sistemov iz Skupnosti in za nacionalne sestavne dele v skladu z načeli iz Odločbe št. 253/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2003 o sprejetju delovnega programa za carino v Skupnosti (Carina 2007) (6) in hkrati upoštevati Odločbo št. 2235/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2002 o sprejetju programa Skupnosti za boljše delovanje davčnih sistemov na notranjem trgu (Program Fiscalis 2003-2007) (7). |
| --- | --- |

(6)

Komisija in države članice bi si morale deliti odgovornost za sestavne dele komunikacijskih in informacijskih izmenjalnih sistemov iz Skupnosti in za nacionalne sestavne dele v skladu z načeli iz Odločbe št. 253/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2003 o sprejetju delovnega programa za carino v Skupnosti (Carina 2007) (6) in hkrati upoštevati Odločbo št. 2235/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2002 o sprejetju programa Skupnosti za boljše delovanje davčnih sistemov na notranjem trgu (Program Fiscalis 2003-2007) (7).

| (7) | Da se zagotovi spoštovanje te odločbe in skladnost različnih sistemov, ki bodo razviti, je treba vzpostaviti sistem spremljanja. |
| --- | --- |

(7)

Da se zagotovi spoštovanje te odločbe in skladnost različnih sistemov, ki bodo razviti, je treba vzpostaviti sistem spremljanja.

| (8) | Države članice in Komisija bi morale v rednih poročilih zagotavljati informacije o napredku pri izvajanju te odločbe. |
| --- | --- |

(8)

Države članice in Komisija bi morale v rednih poročilih zagotavljati informacije o napredku pri izvajanju te odločbe.

| (9) | Vzpostavitev brezpapirnega okolja zahteva tesno sodelovanje Komisije, carinskih organov in gospodarskih subjektov. Za zagotovitev takšnega sodelovanja bi morala Skupina za carinsko politiko zagotoviti usklajevanje dejavnosti, potrebnih za izvajanje te odločbe. V vseh fazah priprave teh dejavnosti bi bilo treba opraviti posvetovanje z gospodarskimi subjekti na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Vzpostavitev brezpapirnega okolja zahteva tesno sodelovanje Komisije, carinskih organov in gospodarskih subjektov. Za zagotovitev takšnega sodelovanja bi morala Skupina za carinsko politiko zagotoviti usklajevanje dejavnosti, potrebnih za izvajanje te odločbe. V vseh fazah priprave teh dejavnosti bi bilo treba opraviti posvetovanje z gospodarskimi subjekti na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti.

| (10) | Državam pristopnicam in državam kandidatkam bi moralo biti dovoljeno sodelovanje v teh dejavnostih zaradi priprav na pristop. |
| --- | --- |

(10)

Državam pristopnicam in državam kandidatkam bi moralo biti dovoljeno sodelovanje v teh dejavnostih zaradi priprav na pristop.

| (11) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja te odločbe, torej vzpostavitve brezpapirnega okolja za carino in trgovino in ga zaradi obsega ali učinkov pobude laže doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(11)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja te odločbe, torej vzpostavitve brezpapirnega okolja za carino in trgovino in ga zaradi obsega ali učinkov pobude laže doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenih ciljev.

| (12) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). |
| --- | --- |

(12)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8).

| (13) | Še zlasti bi bilo treba Komisijo pooblastiti za podaljšanje rokov, predvidenih v členu 4(2), (3) in (5) te odločbe. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te odločbe, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5(a) Sklepa št. 1999/468/ES – |
| --- | --- |

(13)

Še zlasti bi bilo treba Komisijo pooblastiti za podaljšanje rokov, predvidenih v členu 4(2), (3) in (5) te odločbe. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te odločbe, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5(a) Sklepa št. 1999/468/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Elektronski carinski sistemi

Komisija in države članice vzpostavijo varne, integrirane, interoperabilne in dostopne elektronske carinske sisteme za izmenjavo podatkov iz carinskih deklaracij, spremnih dokumentov k carinskim deklaracijam, potrdil ter za izmenjavo drugih ustreznih informacij.

Komisija in države članice vzpostavijo strukturo in način delovanja navedenih elektronskih carinskih sistemov.

Člen 2

Cilji

1.   Elektronski carinski sistemi iz člena 1 se zasnujejo za doseganje naslednjih ciljev:

| (a) | olajševanje uvoznih in izvoznih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

olajševanje uvoznih in izvoznih postopkov;

| (b) | zmanjševanje stroškov usklajevanja in upravnih stroškov ter izboljšanje časovne učinkovitosti carinjenja; |
| --- | --- |

(b)

zmanjševanje stroškov usklajevanja in upravnih stroškov ter izboljšanje časovne učinkovitosti carinjenja;

| (c) | usklajevanje skupnega pristopa k nadzoru blaga; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje skupnega pristopa k nadzoru blaga;

| (d) | pomoč pri zagotavljanju pravilnega pobiranja vseh carinskih in drugih dajatev; |
| --- | --- |

(d)

pomoč pri zagotavljanju pravilnega pobiranja vseh carinskih in drugih dajatev;

| (e) | hitro izmenjavo ustreznih informacij v zvezi z mednarodno dobavno verigo; |
| --- | --- |

(e)

hitro izmenjavo ustreznih informacij v zvezi z mednarodno dobavno verigo;

| (f) | zagotovitev nemotenega toka podatkov med pristojnimi upravami držav izvoznic in držav uvoznic ter med carinskimi organi in gospodarskimi subjekti, ki omogoča ponovno rabo podatkov, vnesenih v sistem. |
| --- | --- |

(f)

zagotovitev nemotenega toka podatkov med pristojnimi upravami držav izvoznic in držav uvoznic ter med carinskimi organi in gospodarskimi subjekti, ki omogoča ponovno rabo podatkov, vnesenih v sistem.

Integracija in razvoj elektronskih carinskih sistemov sta sorazmerna z navedenimi cilji iz prvega pododstavka.

2.   Cilji iz prvega pododstavka odstavka 1 se dosežejo vsaj z naslednjim:

| (a) | harmonizirano izmenjavo informacij na podlagi mednarodno sprejetih modelov podatkov in oblik sporočil; |
| --- | --- |

(a)

harmonizirano izmenjavo informacij na podlagi mednarodno sprejetih modelov podatkov in oblik sporočil;

| (b) | preoblikovanjem carinskih in s carino povezanih postopkov zaradi optimizacije njihove učinkovitosti z njihovo poenostavitvijo in zmanjšanjem stroškov zagotovitve skladnosti s carinsko zakonodajo; |
| --- | --- |

(b)

preoblikovanjem carinskih in s carino povezanih postopkov zaradi optimizacije njihove učinkovitosti z njihovo poenostavitvijo in zmanjšanjem stroškov zagotovitve skladnosti s carinsko zakonodajo;

| (c) | ponudbo širokega razpona elektronskih carinskih storitev gospodarskim subjektom, kar jim omogoča enak način sodelovanja s carinskimi organi v kateri koli državi članici. |
| --- | --- |

(c)

ponudbo širokega razpona elektronskih carinskih storitev gospodarskim subjektom, kar jim omogoča enak način sodelovanja s carinskimi organi v kateri koli državi članici.

3.   Skupnost za namene iz odstavka 1 in zaradi oblikovanja brezpapirnega okolja na mednarodni ravni spodbuja interoperabilnost elektronskih carinskih sistemov s carinskimi sistemi tretjih držav ali mednarodnih organizacij ter dostopnost elektronskih carinskih sistemov gospodarskim subjektom tretjih držav, če je to predvideno v mednarodnih sporazumih in pod pogojem, da je zagotovljen ustrezni finančni mehanizem.

Člen 3

Izmenjava podatkov

1.   Elektronski carinski sistemi Skupnosti in držav članic omogočajo izmenjavo podatkov med carinskimi organi držav članic ter med temi organi in:

| (a) | gospodarskimi subjekti; |
| --- | --- |

(a)

gospodarskimi subjekti;

| (b) | Komisijo; |
| --- | --- |

(b)

Komisijo;

| (c) | drugimi upravami ali uradnimi agencijami, vključenimi v mednarodni pretok blaga (v nadaljnjem besedilu „druge uprave ali agencije“). |
| --- | --- |

(c)

drugimi upravami ali uradnimi agencijami, vključenimi v mednarodni pretok blaga (v nadaljnjem besedilu „druge uprave ali agencije“).

2.   Vsako razkritje ali sporočanje podatkov mora biti popolnoma v skladu z veljavnimi predpisi o varstvu podatkov, še zlasti z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (9) in Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (10).

Člen 4

Sistemi, storitve ter roki

1.   Države članice v sodelovanju s Komisijo ter v skladu z zahtevami in roki, določenimi v veljavni zakonodaji, usposobijo naslednje elektronske carinske sisteme:

| (a) | sisteme za uvoz in izvoz, ki so interoperabilni s tranzitnim sistemom in omogočajo nemoten pretok podatkov iz enega sistema v drugega na celotnem območju Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

sisteme za uvoz in izvoz, ki so interoperabilni s tranzitnim sistemom in omogočajo nemoten pretok podatkov iz enega sistema v drugega na celotnem območju Skupnosti;

| (b) | sistem identifikacije in registracije gospodarskih subjektov, ki je interoperabilen s sistemom pooblaščenih gospodarskih subjektov in omogoča enkratno registracijo za vse njihovo poslovanje s carinskimi organi po vsej Skupnosti ter hkrati upošteva že obstoječe skupnostne ali nacionalne sisteme; |
| --- | --- |

(b)

sistem identifikacije in registracije gospodarskih subjektov, ki je interoperabilen s sistemom pooblaščenih gospodarskih subjektov in omogoča enkratno registracijo za vse njihovo poslovanje s carinskimi organi po vsej Skupnosti ter hkrati upošteva že obstoječe skupnostne ali nacionalne sisteme;

| (c) | sistem, ki omogoča postopek odobritve, vključno s postopkom obveščanja in posvetovanja, upravljanja potrdil za pooblaščene gospodarske subjekte in tudi registracijo tistih potrdil v podatkovni bazi, ki je dostopna carinskim organom. |
| --- | --- |

(c)

sistem, ki omogoča postopek odobritve, vključno s postopkom obveščanja in posvetovanja, upravljanja potrdil za pooblaščene gospodarske subjekte in tudi registracijo tistih potrdil v podatkovni bazi, ki je dostopna carinskim organom.

2.   Države članice v sodelovanju s Komisijo in do ... (11) vzpostavijo in usposobijo skupne carinske portale, preko katerih posredujejo gospodarskim subjektom informacije, ki jih potrebujejo za carinske transakcije v vseh državah članicah.

3.   Komisija v sodelovanju z državami članicami in do ... (12) vzpostavi in usposobi okolje integrirane tarife, ki omogoča povezavo z drugimi uvoznimi in izvoznimi sistemi v Komisiji in v državah članicah.

4.   Komisija v partnerstvu z državami članicami v Skupini za carinsko politiko in do ... (11) ovrednoti skupne funkcijske specifikacije za:

| (a) | okvir za „enotne točke dostopa“, ki gospodarskim subjektom omogočajo vložitev elektronskih carinskih deklaracij preko enega samega vmesnika, tudi če carinski postopek poteka v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(a)

okvir za „enotne točke dostopa“, ki gospodarskim subjektom omogočajo vložitev elektronskih carinskih deklaracij preko enega samega vmesnika, tudi če carinski postopek poteka v drugi državi članici;

| (b) | elektronske vmesnike, ki omogočajo gospodarskim subjektom, da vse carinsko poslovanje, tudi kadar zadeva več držav članic, opravijo s carinskimi organi države članice, v kateri imajo sedež; in |
| --- | --- |

(b)

elektronske vmesnike, ki omogočajo gospodarskim subjektom, da vse carinsko poslovanje, tudi kadar zadeva več držav članic, opravijo s carinskimi organi države članice, v kateri imajo sedež; in

| (c) | sistem storitev „eno okno“, ki zagotavlja nemoten pretok podatkov med gospodarskimi subjekti in carinskimi organi, med carinskimi organi in Komisijo ter med carinskimi organi in drugimi upravami ali agencijami, in ki gospodarskim subjektom omogočajo, da carini predložijo vse informacije, potrebne za uvozno ali izvozno carinjenje, vključno z informacijami, ki jih zahteva necarinska zakonodaja. |
| --- | --- |

(c)

sistem storitev „eno okno“, ki zagotavlja nemoten pretok podatkov med gospodarskimi subjekti in carinskimi organi, med carinskimi organi in Komisijo ter med carinskimi organi in drugimi upravami ali agencijami, in ki gospodarskim subjektom omogočajo, da carini predložijo vse informacije, potrebne za uvozno ali izvozno carinjenje, vključno z informacijami, ki jih zahteva necarinska zakonodaja.

5.   Države članice si v sodelovanju s Komisijo prizadevajo v roku treh let po ugodni oceni skupnih funkcijskih specifikacij iz odstavkov 4(a) in (b) vzpostaviti in usposobiti okvir za skupne točke dostopa in elektronske vmesnike.

6.   Države članice in Komisija si prizadevajo za vzpostavitev in usposobitev okvira za sistem storitev „eno okno“. Ocena napredka, doseženega na tem področju je vključena v poročila iz člena 12.

7.   Skupnost in države članice zagotavljajo potrebno vzdrževanje in zahtevane izboljšave sistemov in storitev iz tega člena.

Člen 5

Komponente in odgovornosti

1.   Elektronski carinski sistemi so sestavljeni iz skupnostnih in nacionalnih komponent.

2.   Skupnostne komponente v elektronskih carinskih sistemih so zlasti:

| (a) | s sistemi povezane študije izvedljivosti ter skupne funkcijske in tehnične specifikacije; |
| --- | --- |

(a)

s sistemi povezane študije izvedljivosti ter skupne funkcijske in tehnične specifikacije;

| (b) | skupne izdelke in storitve, vključno s potrebnimi sistemi skupnih šifrantov za carinske in s carino povezane informacije; |
| --- | --- |

(b)

skupne izdelke in storitve, vključno s potrebnimi sistemi skupnih šifrantov za carinske in s carino povezane informacije;

| (c) | storitve skupnega komunikacijskega omrežja in vmesnika (CCN/CSI) za države članice; |
| --- | --- |

(c)

storitve skupnega komunikacijskega omrežja in vmesnika (CCN/CSI) za države članice;

| (d) | usklajevalne dejavnosti držav članic in Komisije pri vzpostavljanju in delovanju elektronskega carinskega sistema na skupni domeni Skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

usklajevalne dejavnosti držav članic in Komisije pri vzpostavljanju in delovanju elektronskega carinskega sistema na skupni domeni Skupnosti;

| (e) | usklajevalne dejavnosti Komisije pri vzpostavitvi in delovanju elektronskega carinskega sistema na zunanji domeni Skupnosti, razen storitev, namenjenih izpolnjevanju nacionalnih zahtev. |
| --- | --- |

(e)

usklajevalne dejavnosti Komisije pri vzpostavitvi in delovanju elektronskega carinskega sistema na zunanji domeni Skupnosti, razen storitev, namenjenih izpolnjevanju nacionalnih zahtev.

3.   Nacionalne komponente v elektronskih carinskih sistemih so zlasti:

| (a) | nacionalne funkcijske in tehnične specifikacije; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne funkcijske in tehnične specifikacije;

| (b) | nacionalni sistemi, vključno s podatkovnimi bazami; |
| --- | --- |

(b)

nacionalni sistemi, vključno s podatkovnimi bazami;

| (c) | omrežne povezave med carinskimi upravami in gospodarskimi subjekti ter med carinskimi upravami in drugimi upravami ali agencijami v isti državi članici; |
| --- | --- |

(c)

omrežne povezave med carinskimi upravami in gospodarskimi subjekti ter med carinskimi upravami in drugimi upravami ali agencijami v isti državi članici;

| (d) | vsa programska ali druga oprema, ki je po mnenju države članice nujna za zagotovitev polne uporabe sistema. |
| --- | --- |

(d)

vsa programska ali druga oprema, ki je po mnenju države članice nujna za zagotovitev polne uporabe sistema.

Člen 6

Naloge Komisije

Komisija zagotovi zlasti naslednje:

| (a) | usklajevanje vzpostavljanja, preskušanje skladnosti, uvedba, delovanje in podpora skupnostnih komponent, kar zadeva elektronske carinske sisteme; |
| --- | --- |

(a)

usklajevanje vzpostavljanja, preskušanje skladnosti, uvedba, delovanje in podpora skupnostnih komponent, kar zadeva elektronske carinske sisteme;

| (b) | usklajevanje sistemov in storitev iz te odločbe z drugimi projekti v zvezi z e-upravo na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje sistemov in storitev iz te odločbe z drugimi projekti v zvezi z e-upravo na ravni Skupnosti;

| (c) | izpolnitev nalog, dodeljenih v okviru večletnega strateškega načrta iz člena 8(2); |
| --- | --- |

(c)

izpolnitev nalog, dodeljenih v okviru večletnega strateškega načrta iz člena 8(2);

| (d) | usklajevanje razvijanja skupnostnih in nacionalnih komponent zaradi časovnega usklajevanja izvajanja projektov; |
| --- | --- |

(d)

usklajevanje razvijanja skupnostnih in nacionalnih komponent zaradi časovnega usklajevanja izvajanja projektov;

| (e) | usklajevanje elektronskih carinskih storitev in storitev „eno okno“ na ravni Skupnosti, z namenom njihovega spodbujanja in izvajanja na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(e)

usklajevanje elektronskih carinskih storitev in storitev „eno okno“ na ravni Skupnosti, z namenom njihovega spodbujanja in izvajanja na nacionalni ravni;

| (f) | usklajevanje potreb po usposabljanju. |
| --- | --- |

(f)

usklajevanje potreb po usposabljanju.

Člen 7

Naloge držav članic

1.   Države članice zagotovijo zlasti naslednje:

| (a) | usklajevanje vzpostavljanja, preskušanje skladnosti, uvedba, delovanje in podpora nacionalnih komponent, kar zadeva elektronske carinske sisteme; |
| --- | --- |

(a)

usklajevanje vzpostavljanja, preskušanje skladnosti, uvedba, delovanje in podpora nacionalnih komponent, kar zadeva elektronske carinske sisteme;

| (b) | usklajevanje sistemov in storitev iz te odločbe z drugimi projekti v zvezi z e-upravo na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje sistemov in storitev iz te odločbe z drugimi projekti v zvezi z e-upravo na nacionalni ravni;

| (c) | izpolnitev nalog, dodeljenih v okviru večletnega strateškega načrta iz člena 8(2); |
| --- | --- |

(c)

izpolnitev nalog, dodeljenih v okviru večletnega strateškega načrta iz člena 8(2);

| (d) | redno obveščanje Komisije o ukrepih, s katerimi svojim organom ali gospodarskim subjektom omogočajo polno uporabo elektronskih carinskih sistemov; |
| --- | --- |

(d)

redno obveščanje Komisije o ukrepih, s katerimi svojim organom ali gospodarskim subjektom omogočajo polno uporabo elektronskih carinskih sistemov;

| (e) | spodbujanje in izvajanje elektronskih carinskih storitev in storitev „eno okno“ na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje in izvajanje elektronskih carinskih storitev in storitev „eno okno“ na nacionalni ravni;

| (f) | potrebno usposabljanje carinskih in drugih ustreznih uradnikov. |
| --- | --- |

(f)

potrebno usposabljanje carinskih in drugih ustreznih uradnikov.

2.   Države članice ocenijo potrebne človeške, proračunske in tehnične vire, potrebne za zagotovitev skladnosti s členom 4 ter večletnim strateškim načrtom iz člena 8(2), in te potrebe letno sporočajo Komisiji.

3.   Če obstaja tveganje, da lahko ukrepanje v zvezi z vzpostavitvijo ali delovanjem elektronskih carinskih sistemov, ki ga načrtuje država članica, ogrozi celotno interoperabilnost teh sistemov ali njihovo delovanje, država članica pred takšnim ukrepanjem obvesti Komisijo.

Člen 8

Strategija in usklajevanje

1.   Komisija v partnerstvu z državami članicami v Skupini za carinsko politiko zagotovi:

| (a) | določitev strategij, potrebnih virov in razvojnih faz; |
| --- | --- |

(a)

določitev strategij, potrebnih virov in razvojnih faz;

| (b) | usklajevanje vseh dejavnosti v zvezi z elektronskimi carinskimi sistemi, da se zagotovi najboljša in najbolj smotrna uporaba virov, vključno s tistimi, ki se že uporabljajo na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje vseh dejavnosti v zvezi z elektronskimi carinskimi sistemi, da se zagotovi najboljša in najbolj smotrna uporaba virov, vključno s tistimi, ki se že uporabljajo na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti;

| (c) | usklajevanje pravnih in operativnih vidikov, vidikov usposabljanja in razvoja IT ter seznanjanje carinskih organov in gospodarskih subjektov s temi vidiki; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje pravnih in operativnih vidikov, vidikov usposabljanja in razvoja IT ter seznanjanje carinskih organov in gospodarskih subjektov s temi vidiki;

| (d) | usklajevanje izvedbenih dejavnosti vseh zadevnih strani; |
| --- | --- |

(d)

usklajevanje izvedbenih dejavnosti vseh zadevnih strani;

| (e) | upoštevanje rokov iz člena 4 s strani zadevnih strani. |
| --- | --- |

(e)

upoštevanje rokov iz člena 4 s strani zadevnih strani.

2.   Komisija v partnerstvu z državami članicami v Skupini za carinsko politiko pripravi in posodablja večletni strateški načrt za dodelitev nalog Komisiji in državam članicam.

Člen 9

Viri

1.   Skupnost v skladu s členom 4 zagotovi človeške, proračunske in tehnične vire zaradi vzpostavitve, delovanja in izboljševanja skupnostnih komponent elektronskih carinskih sistemov.

2.   Države članice v skladu s členom 4 zagotovijo človeške, proračunske in tehnične vire zaradi vzpostavitve, upravljanja in izboljševanja nacionalnih komponent elektronskih carinskih sistemov.

Člen 10

Finančne določbe

1.   Brez vpliva na stroške, ki jih krijejo tretje države ali mednarodne organizacije v skladu s členom 2(3), si stroške izvajanja te odločbe delijo Skupnost in države članice v skladu z določbami odstavkov 2 in 3 tega člena.

2.   Skupnost krije stroške v zvezi z zasnovo, nabavo, namestitvijo, delovanjem in vzdrževanjem skupnostnih komponent iz člena 5(2), s programom Carina 2007, vzpostavljenim z Odločbo št. 253/2003/ES, in vsemi naslednjimi programi.

3.   Države članice krijejo stroške vzpostavitve in delovanja nacionalnih komponent iz člena 5(3), vključno z vmesniki do drugih uprav ali agencij in gospodarskih subjektov.

4.   Države članice okrepijo svoje sodelovanje zato, da z oblikovanjem modelov delitve stroškov in skupnimi rešitvami zmanjšujejo stroške.

Člen 11

Spremljanje

1.   Komisija ukrene vse potrebno za preverjanje, ali se ukrepi, financirani iz proračuna Skupnosti, izvajajo v skladu s to odločbo in ali so dobljeni rezultati v skladu s cilji iz prvega pododstavka člena 2(1).

2.   Komisija v partnerstvu z državami članicami v Skupini za carinsko politiko redno spremlja napredek vsake države članice in Komisije glede skladnosti s členom 4, da bi ugotovila, ali so cilji iz prvega pododstavka člena 2(1) doseženi, in ocenila možnosti za izboljšanje učinkovitosti dejavnosti, povezanih z izvajanjem elektronskih carinskih sistemov.

Člen 12

Poročila

1.   Države članice Komisiji redno poročajo o napredku pri vseh nalogah, ki so jim bile dodeljene v okviru večletnega strateškega načrta iz člena 8(2). Komisijo tudi obvestijo o zaključku posamezne naloge.

2.   Države članice najpozneje do 31. marca vsako leto Komisiji predložijo letno poročilo o napredku za obdobje od 1. januarja do 31. decembra predhodnega leta. Ta letna poročila temeljijo na obrazcu, ki ga pripravi Komisija v partnerstvu z državami članicami v Skupini za carinsko politiko.

3.   Na podlagi navedenih letnih poročil iz odstavka 2 Komisija najpozneje do 30. junija vsako leto pripravi konsolidirano poročilo, ki ga posreduje vsem zadevnim stranem in Skupini za carinsko politiko v nadaljnjo obravnavo; v poročilu oceni napredek držav članic in Komisije, še zlasti glede skladnosti s členom 4, ter po potrebi predlaga podaljšanje rokov viz člena 4(2), (3) in (5).

4.   Poleg tega konsolidirano poročilo iz odstavka 3 vsebuje rezultate vseh morebitnih izvedenih obiskov z namenom spremljanja. Vključuje tudi rezultate vseh drugih kontrol in hkrati lahko določa metode in merila, ki se uporabijo pri poznejših ocenah, še zlasti vrednotenje stopnje interoperabilnosti in načina delovanja elektronskih carinskih sistemov.

Člen 13

Posvetovanje z gospodarskimi subjekti

Komisija in države članice se v vseh fazah priprave, razvoja in uvedbe sistemov in storitev iz člena 4 redno posvetujejo z gospodarskimi subjekti.

Komisija in države članice vzpostavijo načine posvetovanja, v okviru katerega se redno posvetujejo reprezentativno izbrani gospodarski subjekti.

Člen 14

Države pristopnice ali države kandidatke

Komisija obvesti vse države, ki so spoznane kot države pristopnice ali države kandidatke za pristop, o pripravah, razvoju in uvedbi sistemov in storitev iz člena 4 in jim dovoli sodelovanje v teh fazah.

Člen 15

Izvedbeni ukrepi

Podaljšanje rokov iz člena 4(2), (3) in (5) se sprejme po regulativnem postopku s pregledom iz člena 16(2).

Člen 16

Odbor

1.   Komisiji pomaga Odbor za carinski zakonik.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabijo členi 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, pri čemer se upoštevajo določbe člena 8 Sklepa.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 18

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 318, 23.12.2006, str. 47.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 23. julija 2007 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 144, 30.4.2004, str. 65.

3

(4)  UL C 305, 16.12.2003, str. 1.

4

(5)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

5

(6)  UL L 36, 12.2.2003, str. 1. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 787/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 12).

6

(7)  UL L 341, 17.12.2002, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 885/2004 (UL L 168, 1.5.2004, str. 1).

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

8

(9)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

9

(10)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

10

(11)  Tri leta po dnevu začetka veljavnosti te odločbe.

11

(12)  Pet let po dnevu začetka veljavnosti te odločbe.

12

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je 5. decembra 2005 (1) Svetu predložila navedeni predlog.

Evropski parlament je mnenje po prvi obravnavi podal 12. decembra 2006, pri čemer v zvezi s predlogom ni imel pripomb.

Evropski Ekonomsko-socialni odbor je svoje mnenje podal 13. septembra 2006 (2).

Svet je dne 23. julija 2007 v skladu s postopkom soodločanja (člen 251 PES) ter ob upoštevanju prve obravnave Evropskega parlamenta sprejel skupno stališče o osnutku odločbe.

II.   CILJ

Namen predlagane odločbe je oblikovati instrument za uvedbo interoperabilnih in dostopnih avtomatiziranih carinskih sistemov tako v okviru veljavnega kot tudi prihodnjega posodobljenega carinskega zakonika ter za usklajene postopke in storitve. Ta instrument naj bi vzpostavil potrebne obveznosti za izvajanje različnih elektronskih carinskih sistemov in pogojev za prihodnje obveznosti glede načel „eno okence“ in „vse na enem mestu“. Njen glavni cilj je določiti ukrepe, ki jih je treba sprejeti, in roke, ki jih bodo morale spoštovati vse zainteresirane strani, da bi bil do začetka veljavnosti posodobljenega carinskega zakonika dosežen cilj glede poenostavljenega in brezpapirnega okolja za carino in trgovino.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

1.   Splošno

Svet se v skupnem stališču strinja s ciljem predloga, ki je vzpostaviti brezpapirno okolje za carino in trgovino. Svet glede na tehnične težave, ki so del tako visoko zastavljenega projekta, povezanega z znatno dodelitvijo sredstev s strani nacionalnih uprav, daje prednost postopnemu pristopu, ki omogoča izvajanje elektronskih sistemov v korakih.

2.   Predlogi sprememb EP

Evropski parlament ni sprejel nobenih sprememb predloga.

3.   Novi elementi, ki jih je uvedel Svet

Glavne točke skupnega stališča, ki se razlikujejo od predloga Komisije:

| | Uvodni izjavi 12 in 13
  Navedeni novi uvodni izjavi, ki Komisijo pooblaščata, da sprejme izvedbene ukrepe, se skupaj s členoma 15 in 16 nanašata na podaljšanje rokov iz odstavkov 2, 3 in 5 člena 4. Ti ukrepi, ki so splošnega obsega in ki naj bi spremenili nebistvene določbe te direktive, bi morali biti sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom, kakor to določa Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES. |
| --- | --- |

Uvodni izjavi 12 in 13

Navedeni novi uvodni izjavi, ki Komisijo pooblaščata, da sprejme izvedbene ukrepe, se skupaj s členoma 15 in 16 nanašata na podaljšanje rokov iz odstavkov 2, 3 in 5 člena 4. Ti ukrepi, ki so splošnega obsega in ki naj bi spremenili nebistvene določbe te direktive, bi morali biti sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom, kakor to določa Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES.

| | Člen 1 – Elektronski carinski sistemi
  Besedilo je bilo spremenjeno, da bi razjasnili, da elektronska izmenjava zadeva „podatke iz carinskih deklaracij, spremnih dokumentacij carinskih deklaracij in potrdil ter druge ustrezne informacije.“ |
| --- | --- |

Člen 1 – Elektronski carinski sistemi

Besedilo je bilo spremenjeno, da bi razjasnili, da elektronska izmenjava zadeva „podatke iz carinskih deklaracij, spremnih dokumentacij carinskih deklaracij in potrdil ter druge ustrezne informacije.“

| | Člen 2 – Cilji






  — | Odstavek 1(c): besedilo „in prestrezanju nevarnega in prepovedanega blaga“ je bilo črtano, saj je bil ta cilj že vključen v besedilo „nadzor blaga“. |
| --- | --- | --- |

Člen 2 – Cilji

—

Odstavek 1(c): besedilo „in prestrezanju nevarnega in prepovedanega blaga“ je bilo črtano, saj je bil ta cilj že vključen v besedilo „nadzor blaga“.

| — | Odstavek 1(d): dodana je bila beseda „pomoč“, da bi tako navedli, da elektronski sistemi kot taki ne bodo zagotovili pobiranja dajatev, temveč bodo carinskim organom pomagali pri opravljanju te naloge. Dodana je bila besedna zveza „carinske dajatve in druge bremenitve“ v skladu z besedilom predloga posodobljenega carinskega zakonika. |
| --- | --- |

—

Odstavek 1(d): dodana je bila beseda „pomoč“, da bi tako navedli, da elektronski sistemi kot taki ne bodo zagotovili pobiranja dajatev, temveč bodo carinskim organom pomagali pri opravljanju te naloge. Dodana je bila besedna zveza „carinske dajatve in druge bremenitve“ v skladu z besedilom predloga posodobljenega carinskega zakonika.

| — | Odstavek 1(e): dodana je bila beseda „sprejemanje“, ki odraža dejstvo, da bi moral pretok podatkov po mednarodni dobavni verigi potekati v obeh smereh. |
| --- | --- |

—

Odstavek 1(e): dodana je bila beseda „sprejemanje“, ki odraža dejstvo, da bi moral pretok podatkov po mednarodni dobavni verigi potekati v obeh smereh.

| — | Odstavek 1(f): v novem besedilu je bil preoblikovan pretok podatkov med pristojnimi organi držav izvoznic in uvoznic ter med carinskimi organi in gospodarskimi subjekti. |
| --- | --- |

—

Odstavek 1(f): v novem besedilu je bil preoblikovan pretok podatkov med pristojnimi organi držav izvoznic in uvoznic ter med carinskimi organi in gospodarskimi subjekti.

| — | Odstavek 2(b): besedilo je bilo spremenjeno, da bi se upoštevali s carino povezani postopki v skladu s cilji iz odstavka 1. |
| --- | --- |

—

Odstavek 2(b): besedilo je bilo spremenjeno, da bi se upoštevali s carino povezani postopki v skladu s cilji iz odstavka 1.

| — | Odstavek 2(c): načelo subsidiarnosti, že omenjeno v uvodni izjavi 11, se nanaša na celotno odločbo in se ga zaradi tega na tem mestu ne sme ponoviti. |
| --- | --- |

—

Odstavek 2(c): načelo subsidiarnosti, že omenjeno v uvodni izjavi 11, se nanaša na celotno odločbo in se ga zaradi tega na tem mestu ne sme ponoviti.

| — | Odstavek 3: Svet meni, da je treba spodbujati interoperabilnost elektronskih carinskih sistemov s carinskimi sistemi tretjih držav in mednarodnih organizacij pod pogojem, da je zagotovljen ustrezni finančni mehanizem. |
| --- | --- |

—

Odstavek 3: Svet meni, da je treba spodbujati interoperabilnost elektronskih carinskih sistemov s carinskimi sistemi tretjih držav in mednarodnih organizacij pod pogojem, da je zagotovljen ustrezni finančni mehanizem.

| | Člen 3 – Izmenjava podatkov






  — | Odstavek 1 je bil preoblikovan in skrajšan, dodana pa je bila besedna zveza „carinski organi“ v skladu z besedilom predloga posodobljenega carinskega zakonika. Pod točko (c) je bila izmenjava podatkov omejena na uradne agencije. |
| --- | --- | --- |

Člen 3 – Izmenjava podatkov

—

Odstavek 1 je bil preoblikovan in skrajšan, dodana pa je bila besedna zveza „carinski organi“ v skladu z besedilom predloga posodobljenega carinskega zakonika. Pod točko (c) je bila izmenjava podatkov omejena na uradne agencije.

| — | Svet je vključil nov odstavek 2 o razkritju ali sporočanju podatkov, da bi s tem upoštevali sedanjo zakonodajo Skupnosti o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

—

Svet je vključil nov odstavek 2 o razkritju ali sporočanju podatkov, da bi s tem upoštevali sedanjo zakonodajo Skupnosti o varstvu podatkov.

| | Člen 4 – Sistemi in storitve ter časovni razpored
  Spremenjen je bil člen 4, da bi bili omogočeni postopni roki; to je pristop za katerega Svet meni, da je primernejši za izvajanje sistemov in storitev, predvidenih v predlogu.






  — | Odstavek 1: skupno stališče zavezuje države članice da usposobijo (in ne le vzpostavijo) elektronske sisteme iz točk (a) do (c) v skladu z zahtevami in roki, določenimi v veljavni zakonodaji. |
| --- | --- | --- |

Člen 4 – Sistemi in storitve ter časovni razpored

Spremenjen je bil člen 4, da bi bili omogočeni postopni roki; to je pristop za katerega Svet meni, da je primernejši za izvajanje sistemov in storitev, predvidenih v predlogu.

—

Odstavek 1: skupno stališče zavezuje države članice da usposobijo (in ne le vzpostavijo) elektronske sisteme iz točk (a) do (c) v skladu z zahtevami in roki, določenimi v veljavni zakonodaji.

| — | Odstavek 1(a): sistemi za izvozno in uvozno carinjenje morajo biti interoperabilni s tranzitnim sistemom (že izveden). Elektronski vmesniki so bili prestavljeni v odstavek 4(b). |
| --- | --- |

—

Odstavek 1(a): sistemi za izvozno in uvozno carinjenje morajo biti interoperabilni s tranzitnim sistemom (že izveden). Elektronski vmesniki so bili prestavljeni v odstavek 4(b).

| — | Odstavek 1(b): sistem registracije za gospodarske subjekte, ki mora omogočiti tudi njihovo indentifikacijo ter biti interoperabilen s sistemom pooblaščenih gospodarskih subjektov, mora upoštevati obstoječe nacionalne sisteme ali sisteme Skupnosti, da bi se tako izognili prekrivanju ali neupravičenim stroškom. |
| --- | --- |

—

Odstavek 1(b): sistem registracije za gospodarske subjekte, ki mora omogočiti tudi njihovo indentifikacijo ter biti interoperabilen s sistemom pooblaščenih gospodarskih subjektov, mora upoštevati obstoječe nacionalne sisteme ali sisteme Skupnosti, da bi se tako izognili prekrivanju ali neupravičenim stroškom.

| — | Odstavek 1(c): vključitev te nove točke je posledica predloga posodobljenega carinskega zakonika in vloge, ki jo slednji namenja pooblaščenemu gospodarskemu subjektu. Skupni carinski portali so bili prestavljeni v odstavek 2. |
| --- | --- |

—

Odstavek 1(c): vključitev te nove točke je posledica predloga posodobljenega carinskega zakonika in vloge, ki jo slednji namenja pooblaščenemu gospodarskemu subjektu. Skupni carinski portali so bili prestavljeni v odstavek 2.

| — | Odstavek 2: določba je bila prestavljena iz odstavka 1(c): čeprav je bilo besedilo preoblikovano, ostaja vsebina te določbe o skupnem carinskem portalu nespremenjena. |
| --- | --- |

—

Odstavek 2: določba je bila prestavljena iz odstavka 1(c): čeprav je bilo besedilo preoblikovano, ostaja vsebina te določbe o skupnem carinskem portalu nespremenjena.

| — | Odstavek 3: določba je bila prestavljena iz odstavka 2(b): čeprav je bilo besedilo preoblikovano, ostaja vsebina te določbe o okolju integrirane tarife nespremenjena. |
| --- | --- |

—

Odstavek 3: določba je bila prestavljena iz odstavka 2(b): čeprav je bilo besedilo preoblikovano, ostaja vsebina te določbe o okolju integrirane tarife nespremenjena.

| — | Odstavek 4: Svet meni, da mora Komisija za zagotovitev varnega doseganja ciljev iz predloga, v roku treh let po začetku veljavnosti te odločbe ter v sodelovanju z državami članicami oceniti skupne opise delovanja okvira za točke „vse na enem mestu“, elektronske vmesnike za gospodarske subjekte (prej v odstavku 1(a)) ter storitve „eno okence“. |
| --- | --- |

—

Odstavek 4: Svet meni, da mora Komisija za zagotovitev varnega doseganja ciljev iz predloga, v roku treh let po začetku veljavnosti te odločbe ter v sodelovanju z državami članicami oceniti skupne opise delovanja okvira za točke „vse na enem mestu“, elektronske vmesnike za gospodarske subjekte (prej v odstavku 1(a)) ter storitve „eno okence“.

| — | Odstavek 5: države članice se zavežejo, da si bodo v treh letih po ugodni oceni iz člena 4 prizadevale za vzpostavitev in usposobitev okvira za točke „vse na enem mestu“ in elektronske vmesnike za gospodarske subjekte. |
| --- | --- |

—

Odstavek 5: države članice se zavežejo, da si bodo v treh letih po ugodni oceni iz člena 4 prizadevale za vzpostavitev in usposobitev okvira za točke „vse na enem mestu“ in elektronske vmesnike za gospodarske subjekte.

| — | Odstavek 6: države članice in Komisija se zavežejo, da si bodo prizadevale za vzpostavitev in usposobitev okvira za storitve „eno okence“, napredek na tem področju pa se oceni ter o njem poroča v skladu s členom 12. |
| --- | --- |

—

Odstavek 6: države članice in Komisija se zavežejo, da si bodo prizadevale za vzpostavitev in usposobitev okvira za storitve „eno okence“, napredek na tem področju pa se oceni ter o njem poroča v skladu s členom 12.

| — | Odstavek 7: novo besedilo omogoča ohranitev izboljšav in hkrati sistemov, opisanih v zgornjem odstavku. |
| --- | --- |

—

Odstavek 7: novo besedilo omogoča ohranitev izboljšav in hkrati sistemov, opisanih v zgornjem odstavku.

| | Člen 5 – Sestavni deli in odgovornosti
  Sprememba člena 5 pojasnjuje pristojnosti Skupnosti in nacionalnih pristojnosti; seznam le-teh je neizčrpen ter pristojnostim Skupnosti dodaja študije izvedljivosti in določa skupne sistemske specifikacije. |
| --- | --- |

Člen 5 – Sestavni deli in odgovornosti

Sprememba člena 5 pojasnjuje pristojnosti Skupnosti in nacionalnih pristojnosti; seznam le-teh je neizčrpen ter pristojnostim Skupnosti dodaja študije izvedljivosti in določa skupne sistemske specifikacije.

| | Člen 6 – Naloge Komisije






  — | Točka (a): k nalogam je bila dodana namestitev elektronskih carinskih sistemov, seznam slednjih pa je neizčrpen. |
| --- | --- | --- |

Člen 6 – Naloge Komisije

—

Točka (a): k nalogam je bila dodana namestitev elektronskih carinskih sistemov, seznam slednjih pa je neizčrpen.

| — | Točka (c): Svet je vključil to določbo, da bi povezali naloge, ki jih mora opraviti Komisija, z večletnim strateškim načrtom (predviden v členu 8(2)). |
| --- | --- |

—

Točka (c): Svet je vključil to določbo, da bi povezali naloge, ki jih mora opraviti Komisija, z večletnim strateškim načrtom (predviden v členu 8(2)).

| — | Točka (e): Svet meni, da bi morala koordinacija storitev elektronskega carinjenja in storitev „eno okence“, ki jo Komisija izvaja na ravni Skupnosti, pospeševati tudi spodbujanje in izvajanje teh storitev na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

—

Točka (e): Svet meni, da bi morala koordinacija storitev elektronskega carinjenja in storitev „eno okence“, ki jo Komisija izvaja na ravni Skupnosti, pospeševati tudi spodbujanje in izvajanje teh storitev na nacionalni ravni.

| — | Točka (f): Svet meni, da je za koordinacijo potreb po usposabljanju pristojna Komisija. |
| --- | --- |

—

Točka (f): Svet meni, da je za koordinacijo potreb po usposabljanju pristojna Komisija.

| | Člen 7 – Naloge držav članic






  — | Odstavek 1(a): namestitev elektronskih carinskih sistemov je bila dodana k nalogam, seznam slednjih pa je neizčrpen (v skladu s členom 6(a)). |
| --- | --- | --- |

Člen 7 – Naloge držav članic

—

Odstavek 1(a): namestitev elektronskih carinskih sistemov je bila dodana k nalogam, seznam slednjih pa je neizčrpen (v skladu s členom 6(a)).

| — | Odstavek 1(f): na seznam nalog, ki so v pristojnosti držav članic, je bilo dodano usposabljanje (določba odraža člen 6(f)). |
| --- | --- |

—

Odstavek 1(f): na seznam nalog, ki so v pristojnosti držav članic, je bilo dodano usposabljanje (določba odraža člen 6(f)).

| — | Odstavek 2: Svet meni, da bi morale države članice letno poročati Komisiji o sredstvih, ki so potrebna za uskladitev s členom 4 in večletnim strateškim načrtom. |
| --- | --- |

—

Odstavek 2: Svet meni, da bi morale države članice letno poročati Komisiji o sredstvih, ki so potrebna za uskladitev s členom 4 in večletnim strateškim načrtom.

| — | Odstavek 3: Svet meni, da bi morale države članice pred posegom v elektronske carinske sisteme, ki bi lahko ogrozil njihovo interoperabilnost in delovanje, Komisijo o tem obvestiti in ne poskusiti pridobiti njeno privolitev. |
| --- | --- |

—

Odstavek 3: Svet meni, da bi morale države članice pred posegom v elektronske carinske sisteme, ki bi lahko ogrozil njihovo interoperabilnost in delovanje, Komisijo o tem obvestiti in ne poskusiti pridobiti njeno privolitev.

| | Člen 8 – Strategija in usklajevanje
  Svet je spremenil naslov člena 8, da bi tako odrazili pomen ustreznega usklajevanja in strategije pri izvajanju sistemov in storitev, predvidenih v predlogu. V odstavek 1(c) je bilo dodano usklajevanje seznanjanja carinskih organov in gospodarskih subjektov. Odstavek 1(e) je bil usklajen z novim besedilom člena 4. |
| --- | --- |

Člen 8 – Strategija in usklajevanje

Svet je spremenil naslov člena 8, da bi tako odrazili pomen ustreznega usklajevanja in strategije pri izvajanju sistemov in storitev, predvidenih v predlogu. V odstavek 1(c) je bilo dodano usklajevanje seznanjanja carinskih organov in gospodarskih subjektov. Odstavek 1(e) je bil usklajen z novim besedilom člena 4.

| | Člen 10 – Finančne določbe






  — | Odstavek 1 vzpostavlja povezavo s členom 2(3) in stroške, ki jih v skladu s to določbo krijejo tretje države ali mednarodne organizacije. |
| --- | --- | --- |

Člen 10 – Finančne določbe

—

Odstavek 1 vzpostavlja povezavo s členom 2(3) in stroške, ki jih v skladu s to določbo krijejo tretje države ali mednarodne organizacije.

| — | Odstavek 4: prvi del te določbe je bil prestavljen v člen 7(2). |
| --- | --- |

—

Odstavek 4: prvi del te določbe je bil prestavljen v člen 7(2).

| | Člen 12 – Poročila






  — | Spremembi v odstavku sta datum predložitve letnega poročila, ki je bil preložen na marec, kar državam članicam omogoča dovolj časa, da pripravijo svoje poročanje, in standardni obrazec, na katerem temeljijo ta poročila. |
| --- | --- | --- |

Člen 12 – Poročila

—

Spremembi v odstavku sta datum predložitve letnega poročila, ki je bil preložen na marec, kar državam članicam omogoča dovolj časa, da pripravijo svoje poročanje, in standardni obrazec, na katerem temeljijo ta poročila.

| — | Svet v odstavku 3 prestavlja datum predložitve konsolidiranega letnega poročila Komisije z meseca marca na mesec junij. Navedeno konsolidirano poročilo mora oceniti tudi napredek držav članic in Komisije, in sicer zlasti pri izvajanju sistemov in storitev iz člena 4, ter morebitne potrebe za podaljšanje časovnih rokov iz tega člena. Konsolidirano poročilo je treba predložiti tudi Skupini za carinsko politiko, vsebovati pa mora rezultate vseh morebitnih nadzornih obiskov Komisije. |
| --- | --- |

—

Svet v odstavku 3 prestavlja datum predložitve konsolidiranega letnega poročila Komisije z meseca marca na mesec junij. Navedeno konsolidirano poročilo mora oceniti tudi napredek držav članic in Komisije, in sicer zlasti pri izvajanju sistemov in storitev iz člena 4, ter morebitne potrebe za podaljšanje časovnih rokov iz tega člena. Konsolidirano poročilo je treba predložiti tudi Skupini za carinsko politiko, vsebovati pa mora rezultate vseh morebitnih nadzornih obiskov Komisije.

| | Člen 15 – Izvedbeni ukrepi
  Svet je v tej novi določbi predvidel sprejetje izvedbenih ukrepov, ki določajo podaljšanje rokov iz odstavkov 2, 3 in 5 člena 4, s strani Komisije po regulativnem postopku s pregledom. |
| --- | --- |

Člen 15 – Izvedbeni ukrepi

Svet je v tej novi določbi predvidel sprejetje izvedbenih ukrepov, ki določajo podaljšanje rokov iz odstavkov 2, 3 in 5 člena 4, s strani Komisije po regulativnem postopku s pregledom.

| | Člen 16 – Odbor
  V tej novi določbi je predviden odbor, katerega naloga je pomagati Komisiji pri sprejetju izvedbenih ukrepov iz člena 15. |
| --- | --- |

Člen 16 – Odbor

V tej novi določbi je predviden odbor, katerega naloga je pomagati Komisiji pri sprejetju izvedbenih ukrepov iz člena 15.

IV.   SKLEP

Skupno stališče, ki ga je Svet soglasno sprejel in Komisija podprla, je bil oblikovan, da bi se v realnem časovnem okviru ter ob upoštevanju s tem povezanih tehničnih in političnih izzivov dosegel cilj predlagane odločbe, tj. vzpostavitev brezpapirnega okolja za carino in trgovino ter oblikovanje instrumenta za izvajanje interoperabilnih in dostopnih avtomatiziranih carinskih sistemov ter instrumenta za usklajene postopke in storitve.

---

(1)  UL C 49, 28.2.2006, str. 37.

(2)  UL C ...

---

| 16.10.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 242/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

SL

Uradni list Evropske unije

CE 242/11

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 12/2007

ki ga je sprejel Svet dne 23. julija 2007

z namenom sprejetja Direktive .../.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 242 E/02)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Morske vode pod suverenostjo in v pristojnosti držav članic Evropske unije vključujejo vode Sredozemskega, Baltiškega in Črnega morja ter severovzhodnega Atlantskega oceana, vključno z vodami, ki obdajajo Azore, Madeiro in Kanarske otoke. |
| --- | --- |

(1)

Morske vode pod suverenostjo in v pristojnosti držav članic Evropske unije vključujejo vode Sredozemskega, Baltiškega in Črnega morja ter severovzhodnega Atlantskega oceana, vključno z vodami, ki obdajajo Azore, Madeiro in Kanarske otoke.

| (2) | Očitno je, da so obremenitve naravnih morskih virov in povpraševanje po morskih ekoloških storitvah pogosto preveliki in da bi morala Skupnost zmanjšati vpliv na morske vode. |
| --- | --- |

(2)

Očitno je, da so obremenitve naravnih morskih virov in povpraševanje po morskih ekoloških storitvah pogosto preveliki in da bi morala Skupnost zmanjšati vpliv na morske vode.

| (3) | Morsko okolje je dragocena dediščina, ki jo je treba varovati, ohranjati in – kjer je to mogoče – obnavljati, da bi ohranili biotsko raznovrstnost in zagotovili raznolike in dinamične oceane ter morja, ki so čisti, zdravi in produktivni. V tem pogledu bi ta direktiva morala zagotoviti okoljski steber prihodnje pomorske politike Evropske unije. |
| --- | --- |

(3)

Morsko okolje je dragocena dediščina, ki jo je treba varovati, ohranjati in – kjer je to mogoče – obnavljati, da bi ohranili biotsko raznovrstnost in zagotovili raznolike in dinamične oceane ter morja, ki so čisti, zdravi in produktivni. V tem pogledu bi ta direktiva morala zagotoviti okoljski steber prihodnje pomorske politike Evropske unije.

| (4) | V skladu s Sklepom št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (4) je bila oblikovana tematska strategija za varstvo in ohranitev morskega okolja s splošnim ciljem pospeševanja trajnostne rabe morij in ohranitve morskih ekosistemov. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s Sklepom št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (4) je bila oblikovana tematska strategija za varstvo in ohranitev morskega okolja s splošnim ciljem pospeševanja trajnostne rabe morij in ohranitve morskih ekosistemov.

| (5) | Razvoj in izvajanje tematske strategije bi morala stremeti k ohranitvi morskih ekosistemov. Ta pristop bi moral vključevati zavarovana območja in obravnavati vse človekove dejavnosti, ki vplivajo na morsko okolje. |
| --- | --- |

(5)

Razvoj in izvajanje tematske strategije bi morala stremeti k ohranitvi morskih ekosistemov. Ta pristop bi moral vključevati zavarovana območja in obravnavati vse človekove dejavnosti, ki vplivajo na morsko okolje.

| (6) | Treba je še naprej postavljati biološke in okoljske ciljne vrednosti ter oblikovati referenčne okvire in pri tem upoštevati cilje iz Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (5) (v nadaljevanju „Direktiva o habitatih“), Direktive Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (6) (v nadaljevanju „Direktiva o pticah“), Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (7) ter ustrezne mednarodne sporazume. |
| --- | --- |

(6)

Treba je še naprej postavljati biološke in okoljske ciljne vrednosti ter oblikovati referenčne okvire in pri tem upoštevati cilje iz Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (5) (v nadaljevanju „Direktiva o habitatih“), Direktive Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (6) (v nadaljevanju „Direktiva o pticah“), Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (7) ter ustrezne mednarodne sporazume.

| (7) | Z uporabo ekosistemskega pristopa k upravljanju človekovih dejavnosti in ob hkratnem zagotavljanju trajnostne rabe morskega blaga in storitev bi bilo treba prednost nameniti doseganju ali ohranjanju dobrega okoljskega stanja v morskem okolju Skupnosti, nadaljnjemu varstvu in ohranjanju tega okolja ter preprečevanju nadaljnjega slabšanja. |
| --- | --- |

(7)

Z uporabo ekosistemskega pristopa k upravljanju človekovih dejavnosti in ob hkratnem zagotavljanju trajnostne rabe morskega blaga in storitev bi bilo treba prednost nameniti doseganju ali ohranjanju dobrega okoljskega stanja v morskem okolju Skupnosti, nadaljnjemu varstvu in ohranjanju tega okolja ter preprečevanju nadaljnjega slabšanja.

| (8) | Za dosego teh ciljev je potreben pregleden in usklajen zakonodajni okvir. Ta okvir bi moral pripomoči k skladnosti različnih politik in spodbujati vključevanje okoljskih vidikov v druge politike, kot so skupna ribiška politika, skupna kmetijska politika in druge ustrezne politike Skupnosti. Zakonodajni okvir bi moral zagotoviti splošen okvir za ukrepe in omogočiti usklajenost in skladnost sprejetih ukrepov ter njihovo primerno povezanost z ukrepi v okviru ostale zakonodaje Skupnosti in z mednarodnimi sporazumi. |
| --- | --- |

(8)

Za dosego teh ciljev je potreben pregleden in usklajen zakonodajni okvir. Ta okvir bi moral pripomoči k skladnosti različnih politik in spodbujati vključevanje okoljskih vidikov v druge politike, kot so skupna ribiška politika, skupna kmetijska politika in druge ustrezne politike Skupnosti. Zakonodajni okvir bi moral zagotoviti splošen okvir za ukrepe in omogočiti usklajenost in skladnost sprejetih ukrepov ter njihovo primerno povezanost z ukrepi v okviru ostale zakonodaje Skupnosti in z mednarodnimi sporazumi.

| (9) | Raznoliki pogoji, težave in potrebe različnih morskih regij ali podregij, ki sestavljajo morsko okolje v Skupnosti, zahtevajo drugačne in posebne rešitve. Ta raznolikost bi se morala upoštevati na vseh ravneh oblikovanja morskih strategij, še zlasti pa pri pripravi, načrtovanju in izvajanju ukrepov na ravni morskih regij in podregij za dosego dobrega okoljskega stanja v morskem okolju Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Raznoliki pogoji, težave in potrebe različnih morskih regij ali podregij, ki sestavljajo morsko okolje v Skupnosti, zahtevajo drugačne in posebne rešitve. Ta raznolikost bi se morala upoštevati na vseh ravneh oblikovanja morskih strategij, še zlasti pa pri pripravi, načrtovanju in izvajanju ukrepov na ravni morskih regij in podregij za dosego dobrega okoljskega stanja v morskem okolju Skupnosti.

| (10) | Vsaka država članica bi morala zato za svoje morske vode oblikovati morsko strategijo, ki bi ob upoštevanju posebnih značilnosti njenih voda odražala celotno perspektivo zadevne morske regije ali podregije. Morske strategije bi morale voditi k izvajanju programov ukrepov za dosego ali ohranitev dobrega okoljskega stanja. Vendar pa od držav članic ne bi smeli zahtevati, da sprejmejo posebne korake, če ni bistvenega tveganja za morsko okolje ali če bi bili ob upoštevanju tveganja za morsko okolje stroški nesorazmerni, pod pogojem, da je vsaka odločitev o neukrepanju ustrezno utemeljena. |
| --- | --- |

(10)

Vsaka država članica bi morala zato za svoje morske vode oblikovati morsko strategijo, ki bi ob upoštevanju posebnih značilnosti njenih voda odražala celotno perspektivo zadevne morske regije ali podregije. Morske strategije bi morale voditi k izvajanju programov ukrepov za dosego ali ohranitev dobrega okoljskega stanja. Vendar pa od držav članic ne bi smeli zahtevati, da sprejmejo posebne korake, če ni bistvenega tveganja za morsko okolje ali če bi bili ob upoštevanju tveganja za morsko okolje stroški nesorazmerni, pod pogojem, da je vsaka odločitev o neukrepanju ustrezno utemeljena.

| (11) | Zaradi čezmejne narave morskega okolja bi morale države članice sodelovati, da bi zagotovile usklajen razvoj morskih strategij za posamezno morsko regijo ali podregijo. Ker si države članice morske regije ali podregije delijo z drugimi državami članicami in tretjimi državami, bi si morale vedno prizadevati za zagotovitev tesnega usklajevanja z vsemi zadevnimi državami članicami in tretjimi državami. Če je to izvedljivo in primerno, bi bilo treba obstoječe institucionalne strukture, vzpostavljene v morskih regijah ali podregijah, predvsem konvencije o regionalnih morjih, uporabiti za zagotovitev takšnega usklajevanja. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi čezmejne narave morskega okolja bi morale države članice sodelovati, da bi zagotovile usklajen razvoj morskih strategij za posamezno morsko regijo ali podregijo. Ker si države članice morske regije ali podregije delijo z drugimi državami članicami in tretjimi državami, bi si morale vedno prizadevati za zagotovitev tesnega usklajevanja z vsemi zadevnimi državami članicami in tretjimi državami. Če je to izvedljivo in primerno, bi bilo treba obstoječe institucionalne strukture, vzpostavljene v morskih regijah ali podregijah, predvsem konvencije o regionalnih morjih, uporabiti za zagotovitev takšnega usklajevanja.

| (12) | Države članice, ki mejijo na isto morsko regijo ali podregijo, ki jo zajema ta direktiva, bi si morale, če je stanje morja tako kritično, da je ukrepanje nujno potrebno, prizadevati za dosego soglasja o programu dela, ki vključuje zgodnejši začetek izvajanja programov ukrepov. V takih primerih bi bilo treba Komisijo pozvati, naj razmisli o zagotovitvi podpornih ukrepov državam članicam pri njihovih okrepljenih prizadevanjih za izboljšanje morskega okolja, s tem da zadevno regijo označi za pilotni projekt. |
| --- | --- |

(12)

Države članice, ki mejijo na isto morsko regijo ali podregijo, ki jo zajema ta direktiva, bi si morale, če je stanje morja tako kritično, da je ukrepanje nujno potrebno, prizadevati za dosego soglasja o programu dela, ki vključuje zgodnejši začetek izvajanja programov ukrepov. V takih primerih bi bilo treba Komisijo pozvati, naj razmisli o zagotovitvi podpornih ukrepov državam članicam pri njihovih okrepljenih prizadevanjih za izboljšanje morskega okolja, s tem da zadevno regijo označi za pilotni projekt.

| (13) | Vse države članice nimajo morskih voda, kot so opredeljene v tej direktivi, zato bi bilo treba učinek določb te direktive, ki so izključno naslovljene na države članice, ki imajo morske vode, omejiti le na te države članice. |
| --- | --- |

(13)

Vse države članice nimajo morskih voda, kot so opredeljene v tej direktivi, zato bi bilo treba učinek določb te direktive, ki so izključno naslovljene na države članice, ki imajo morske vode, omejiti le na te države članice.

| (14) | Ker je ukrepanje na mednarodni ravni nujno potrebno, da se zagotovi sodelovanje in usklajenost, bi morala ta direktiva povečati koherenco prispevka Skupnosti in njenih držav članic na podlagi mednarodnih sporazumov. |
| --- | --- |

(14)

Ker je ukrepanje na mednarodni ravni nujno potrebno, da se zagotovi sodelovanje in usklajenost, bi morala ta direktiva povečati koherenco prispevka Skupnosti in njenih držav članic na podlagi mednarodnih sporazumov.

| (15) | Skupnost in njene države članice so pogodbenice Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS), ki je bila potrjena s Sklepom Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi UNCLOS in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (8). Obveznosti Skupnosti in njenih držav članic iz teh sporazumov bi bilo treba zato v celoti upoštevati v tej direktivi. |
| --- | --- |

(15)

Skupnost in njene države članice so pogodbenice Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS), ki je bila potrjena s Sklepom Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi UNCLOS in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (8). Obveznosti Skupnosti in njenih držav članic iz teh sporazumov bi bilo treba zato v celoti upoštevati v tej direktivi.

| (16) | Ta direktiva bi morala ravno tako podpirati trdno stališče Skupnosti v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti odobrene s Sklepom Sveta 93/626/EGS (9), in sicer o ustavitvi zmanjševanja biotske raznovrstnosti, ohranjevanju in trajnostni rabi morske biotske raznovrstnosti in o ustanovitvi globalnega omrežja zaščitenih morskih območij do leta 2012. Poleg tega bi morala ta direktiva prispevati k doseganju ciljev sedme konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki je sprejela dovršen program dela o morski in obalni biotski raznovrstnosti s številnimi cilji in dejavnostmi, usmerjenimi k ustavitvi zmanjšanja biotske raznovrstnosti na nacionalni, regionalni ter svetovni ravni in k varovanju zmogljivosti morskih ekosistemov za podporo zagotovitve blaga in storitev ter program dela za zaščitena območja s ciljem ustanovitve in vzdrževanja ekološko reprezentativnih sistemov morskih zaščitenih območij do leta 2012. Obveznost držav članic, da imenujejo območja Natura 2000 v skladu z Direktivo o pticah in Direktivo o habitatih, bo pomemben prispevek k temu procesu. |
| --- | --- |

(16)

Ta direktiva bi morala ravno tako podpirati trdno stališče Skupnosti v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti odobrene s Sklepom Sveta 93/626/EGS (9), in sicer o ustavitvi zmanjševanja biotske raznovrstnosti, ohranjevanju in trajnostni rabi morske biotske raznovrstnosti in o ustanovitvi globalnega omrežja zaščitenih morskih območij do leta 2012. Poleg tega bi morala ta direktiva prispevati k doseganju ciljev sedme konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki je sprejela dovršen program dela o morski in obalni biotski raznovrstnosti s številnimi cilji in dejavnostmi, usmerjenimi k ustavitvi zmanjšanja biotske raznovrstnosti na nacionalni, regionalni ter svetovni ravni in k varovanju zmogljivosti morskih ekosistemov za podporo zagotovitve blaga in storitev ter program dela za zaščitena območja s ciljem ustanovitve in vzdrževanja ekološko reprezentativnih sistemov morskih zaščitenih območij do leta 2012. Obveznost držav članic, da imenujejo območja Natura 2000 v skladu z Direktivo o pticah in Direktivo o habitatih, bo pomemben prispevek k temu procesu.

| (17) | Ta direktiva bi morala prispevati k izpolnitvi obveznosti in pomembnih zavez v zvezi z varstvom morskega okolja pred onesnaževanjem, katerim so se Skupnost in države članice zavezale v okviru relevantnih mednarodnih sporazumov: Konvencija o varstvu morskega okolja območja Baltiškega morja, odobrena s Sklepom Sveta 94/157/ES (10), Konvencija o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika, odobrena s Sklepom Sveta 98/249/ES (11), vključno z njeno novo Prilogo V o varstvu in ohranjanju ekosistemov in biotske raznovrstnosti morskega območja in ustreznega dodatka 3, odobrena s Sklepom Sveta 2000/340/ES (12), Konvencija o varstvu morskega okolja in obalne regije Sredozemskega morja, odobrena s Sklepom Sveta 77/585/EGS (13), in njene spremembe iz leta 1995, odobrene s Sklepom Sveta 1999/802/ES (14) in njen Protokol o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem iz virov na kopnem, odobren s Sklepom Sveta 83/101/EGS (15), ter njegove spremembe iz leta 1996, odobrene s Sklepom Sveta 1999/801/ES (16). Ta direktiva bi morala pomagati tudi pri izpolnitvi obveznosti držav članic v okviru Konvencije o varstvu Črnega morja pred onesnaževanjem, s katero so se zavezale k pomembnim obveznostim v zvezi z varstvom morskega okolja pred onesnaževanjem in katere Skupnost še ni podpisnica, ampak ima status opazovalke. |
| --- | --- |

(17)

Ta direktiva bi morala prispevati k izpolnitvi obveznosti in pomembnih zavez v zvezi z varstvom morskega okolja pred onesnaževanjem, katerim so se Skupnost in države članice zavezale v okviru relevantnih mednarodnih sporazumov: Konvencija o varstvu morskega okolja območja Baltiškega morja, odobrena s Sklepom Sveta 94/157/ES (10), Konvencija o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika, odobrena s Sklepom Sveta 98/249/ES (11), vključno z njeno novo Prilogo V o varstvu in ohranjanju ekosistemov in biotske raznovrstnosti morskega območja in ustreznega dodatka 3, odobrena s Sklepom Sveta 2000/340/ES (12), Konvencija o varstvu morskega okolja in obalne regije Sredozemskega morja, odobrena s Sklepom Sveta 77/585/EGS (13), in njene spremembe iz leta 1995, odobrene s Sklepom Sveta 1999/802/ES (14) in njen Protokol o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem iz virov na kopnem, odobren s Sklepom Sveta 83/101/EGS (15), ter njegove spremembe iz leta 1996, odobrene s Sklepom Sveta 1999/801/ES (16). Ta direktiva bi morala pomagati tudi pri izpolnitvi obveznosti držav članic v okviru Konvencije o varstvu Črnega morja pred onesnaževanjem, s katero so se zavezale k pomembnim obveznostim v zvezi z varstvom morskega okolja pred onesnaževanjem in katere Skupnost še ni podpisnica, ampak ima status opazovalke.

| (18) | K sodelovanju v procesu, določenim v tej direktivi, bi bilo treba povabiti tretje države, ki imajo morske vode v isti morski regiji ali podregiji kot država članica, pri čemer bi na ta način pripomogle k dosegi dobrega okoljskega stanja v zadevni morski regiji ali podregiji. |
| --- | --- |

(18)

K sodelovanju v procesu, določenim v tej direktivi, bi bilo treba povabiti tretje države, ki imajo morske vode v isti morski regiji ali podregiji kot država članica, pri čemer bi na ta način pripomogle k dosegi dobrega okoljskega stanja v zadevni morski regiji ali podregiji.

| (19) | Za dosego ciljev iz te direktive je pomembno, da se zagotovi vključitev ciljev ohranjanja, ukrepov upravljanja ter dejavnosti spremljanja in ocenjevanja, določenih za morska zaščitena območja, ki jih države članice morda želijo opredeliti kot del programov ukrepov. |
| --- | --- |

(19)

Za dosego ciljev iz te direktive je pomembno, da se zagotovi vključitev ciljev ohranjanja, ukrepov upravljanja ter dejavnosti spremljanja in ocenjevanja, določenih za morska zaščitena območja, ki jih države članice morda želijo opredeliti kot del programov ukrepov.

| (20) | Ker bodo programi ukrepov, ki se izvajajo v skladu z morskimi strategijami, učinkoviti le, če bodo oblikovani na podlagi temeljitega poznavanja stanja morskega okolja na določenem območju in bodo ob upoštevanju splošne perspektive zadevne morske regije ali podregije čim bolj prilagojeni potrebam zadevnih vod za vsako državo članico, bi bilo treba oblikovati določbe, s katerimi se na nacionalni ravni zagotovi pripravo ustreznega okvira, vključno z raziskavami morja in postopki spremljanja stanja, za utemeljeno oblikovanje politik. Na ravni Skupnosti bi morala biti podpora s tem povezanim raziskavam nenehno sestavni del raziskovalne in razvojne politike. Pomemben korak v tej smeri je upoštevanje morskih vprašanj v Sedmem okvirnem programu za raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

(20)

Ker bodo programi ukrepov, ki se izvajajo v skladu z morskimi strategijami, učinkoviti le, če bodo oblikovani na podlagi temeljitega poznavanja stanja morskega okolja na določenem območju in bodo ob upoštevanju splošne perspektive zadevne morske regije ali podregije čim bolj prilagojeni potrebam zadevnih vod za vsako državo članico, bi bilo treba oblikovati določbe, s katerimi se na nacionalni ravni zagotovi pripravo ustreznega okvira, vključno z raziskavami morja in postopki spremljanja stanja, za utemeljeno oblikovanje politik. Na ravni Skupnosti bi morala biti podpora s tem povezanim raziskavam nenehno sestavni del raziskovalne in razvojne politike. Pomemben korak v tej smeri je upoštevanje morskih vprašanj v Sedmem okvirnem programu za raziskave in razvoj.

| (21) | Kot prvi korak pri pripravi programov ukrepov bi morale države članice, ki mejijo na morsko regijo ali podregijo, analizirati značilnosti svojih morskih voda ter obremenitve teh voda in vplive nanje, da bi določile bistvene obremenitve voda in vplive nanje, in opravile ekonomsko in socialno analizo njihove uporabe in stroškov degradacije morskega okolja. Kot podlago za analize lahko uporabijo ocene, ki so bile že opravljene v okviru konvencij o regionalnih morjih. |
| --- | --- |

(21)

Kot prvi korak pri pripravi programov ukrepov bi morale države članice, ki mejijo na morsko regijo ali podregijo, analizirati značilnosti svojih morskih voda ter obremenitve teh voda in vplive nanje, da bi določile bistvene obremenitve voda in vplive nanje, in opravile ekonomsko in socialno analizo njihove uporabe in stroškov degradacije morskega okolja. Kot podlago za analize lahko uporabijo ocene, ki so bile že opravljene v okviru konvencij o regionalnih morjih.

| (22) | Na podlagi teh analiz bi morale nato države članice za svoje morske vode določiti niz značilnosti za dobro okoljsko stanje. V ta namen bi bilo treba sprejeti določbe za oblikovanje meril in metodoloških standardov, da bi zagotovili doslednost in bi lahko primerjali, v kolikšni meri je bilo v različnih morskih regijah ali podregijah doseženo dobro okoljsko stanje. |
| --- | --- |

(22)

Na podlagi teh analiz bi morale nato države članice za svoje morske vode določiti niz značilnosti za dobro okoljsko stanje. V ta namen bi bilo treba sprejeti določbe za oblikovanje meril in metodoloških standardov, da bi zagotovili doslednost in bi lahko primerjali, v kolikšni meri je bilo v različnih morskih regijah ali podregijah doseženo dobro okoljsko stanje.

| (23) | Naslednji korak k doseganju dobrega okoljskega stanja bi morala biti določitev okoljskih ciljnih vrednosti in programov spremljanja za stalno presojo, ki omogočajo redno ocenjevanje stanja zadevnih morskih voda. |
| --- | --- |

(23)

Naslednji korak k doseganju dobrega okoljskega stanja bi morala biti določitev okoljskih ciljnih vrednosti in programov spremljanja za stalno presojo, ki omogočajo redno ocenjevanje stanja zadevnih morskih voda.

| (24) | Države članice bi morale nato oblikovati in izvajati programe ukrepov, ki so oblikovani za doseganje ali ohranjanje dobrega okoljskega stanja v zadevnih vodah, obenem pa so prilagojeni obstoječim zahtevam Skupnosti in mednarodnim zahtevam ter potrebam zadevne morske regije ali podregije. |
| --- | --- |

(24)

Države članice bi morale nato oblikovati in izvajati programe ukrepov, ki so oblikovani za doseganje ali ohranjanje dobrega okoljskega stanja v zadevnih vodah, obenem pa so prilagojeni obstoječim zahtevam Skupnosti in mednarodnim zahtevam ter potrebam zadevne morske regije ali podregije.

| (25) | Primerno je, da države članice zgoraj navedene korake izvajajo s posebnim poudarkom. Da bi zagotovili skladnost ukrepov Skupnosti kot celote in v zvezi z zavezami na svetovni ravni, je potrebno, da države članice Komisiji sporočijo sprejete korake, da lahko Komisija presodi o skladnosti ukrepanja v zadevni morski regiji ali podregiji ter po potrebi svetuje državam članicam. |
| --- | --- |

(25)

Primerno je, da države članice zgoraj navedene korake izvajajo s posebnim poudarkom. Da bi zagotovili skladnost ukrepov Skupnosti kot celote in v zvezi z zavezami na svetovni ravni, je potrebno, da države članice Komisiji sporočijo sprejete korake, da lahko Komisija presodi o skladnosti ukrepanja v zadevni morski regiji ali podregiji ter po potrebi svetuje državam članicam.

| (26) | Zaradi pravičnosti in izvedljivosti je primerno sprejeti določbe za primere, v katerih država članica ne bi mogla popolnoma doseči zastavljenih okoljskih ciljnih vrednosti. |
| --- | --- |

(26)

Zaradi pravičnosti in izvedljivosti je primerno sprejeti določbe za primere, v katerih država članica ne bi mogla popolnoma doseči zastavljenih okoljskih ciljnih vrednosti.

| (27) | V zvezi s tem bi bilo treba sprejeti določbe za dva posebna primera. Prvi posebni primer zadeva položaj, v katerem država članica ne more izpolniti svojih okoljskih ciljni vrednosti, in sicer zaradi ukrepanja ali neukrepanja, za katero zadevna država članica ni odgovorna, zaradi naravnih vzrokov ali višje sile ali zaradi ukrepov, ki jih je ta država članica sprejela sama zaradi višjega javnega interesa, ki je prevladal nad negativnimi vplivi na okolje, ali zato, ker naravni pogoji ne omogočajo pravočasnega izboljšanja stanja morskih voda. Zadevna država članica bi morala utemeljiti, zakaj je po njenem mnenju do takšnega primera prišlo in določiti zadevno območje, nato pa sprejeti ustrezne ad hoc ukrepe z namenom nadaljevati prizadevanja za dosego okoljskih ciljnih vrednosti, preprečevati nadaljnje poslabšanje stanja prizadetih morskih voda in ublažiti škodljive vplive v zadevni morski regiji ali podregiji. |
| --- | --- |

(27)

V zvezi s tem bi bilo treba sprejeti določbe za dva posebna primera. Prvi posebni primer zadeva položaj, v katerem država članica ne more izpolniti svojih okoljskih ciljni vrednosti, in sicer zaradi ukrepanja ali neukrepanja, za katero zadevna država članica ni odgovorna, zaradi naravnih vzrokov ali višje sile ali zaradi ukrepov, ki jih je ta država članica sprejela sama zaradi višjega javnega interesa, ki je prevladal nad negativnimi vplivi na okolje, ali zato, ker naravni pogoji ne omogočajo pravočasnega izboljšanja stanja morskih voda. Zadevna država članica bi morala utemeljiti, zakaj je po njenem mnenju do takšnega primera prišlo in določiti zadevno območje, nato pa sprejeti ustrezne ad hoc ukrepe z namenom nadaljevati prizadevanja za dosego okoljskih ciljnih vrednosti, preprečevati nadaljnje poslabšanje stanja prizadetih morskih voda in ublažiti škodljive vplive v zadevni morski regiji ali podregiji.

| (28) | Drugi posebni primer je položaj, kadar država članica odkrije zadevo, ki vpliva na okoljsko stanje njenih morskih voda, mogoče celo celotne zadevne morske regije ali podregije, vendar je ni mogoče rešiti z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni ali povezanimi z drugo politiko Skupnosti ali mednarodnim sporazumom. V takšnem primeru bi bilo treba zagotoviti, da se Komisija v okviru uradnega obvestila o programih ukrepov o tem ustrezno obvesti, če pa je potrebno ukrepanje Skupnosti, pa bi bilo treba Komisiji in Svetu pripraviti ustrezna priporočila. |
| --- | --- |

(28)

Drugi posebni primer je položaj, kadar država članica odkrije zadevo, ki vpliva na okoljsko stanje njenih morskih voda, mogoče celo celotne zadevne morske regije ali podregije, vendar je ni mogoče rešiti z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni ali povezanimi z drugo politiko Skupnosti ali mednarodnim sporazumom. V takšnem primeru bi bilo treba zagotoviti, da se Komisija v okviru uradnega obvestila o programih ukrepov o tem ustrezno obvesti, če pa je potrebno ukrepanje Skupnosti, pa bi bilo treba Komisiji in Svetu pripraviti ustrezna priporočila.

| (29) | Vseeno bi bilo treba prožnost, uvedeno za posebne primere, nadzorovati na ravni Skupnosti. V zvezi s prvim posebnim primerom je zato primerno, da se med presojo ustrezno upošteva učinkovitost vseh sprejetih ad hoc ukrepov. Kadar se država članica sklicuje na ukrepe, sprejete zaradi prevladujočih razlogov javnega interesa, bi bilo treba zagotoviti, da vsakršne spremembe morskega okolja posledično na dolgi rok ne izključujejo ali ogrožajo doseganje dobrega okoljskega stanja v zadevni morski regiji ali podregiji ali v morskih vodah drugih držav članic. Komisija bi morala o tem svetovati državam članicam, če meni, da predvideni ukrepi niso zadostni ali primerni za zagotovitev skladnosti ukrepanja v zadevni morski regiji ali podregiji. |
| --- | --- |

(29)

Vseeno bi bilo treba prožnost, uvedeno za posebne primere, nadzorovati na ravni Skupnosti. V zvezi s prvim posebnim primerom je zato primerno, da se med presojo ustrezno upošteva učinkovitost vseh sprejetih ad hoc ukrepov. Kadar se država članica sklicuje na ukrepe, sprejete zaradi prevladujočih razlogov javnega interesa, bi bilo treba zagotoviti, da vsakršne spremembe morskega okolja posledično na dolgi rok ne izključujejo ali ogrožajo doseganje dobrega okoljskega stanja v zadevni morski regiji ali podregiji ali v morskih vodah drugih držav članic. Komisija bi morala o tem svetovati državam članicam, če meni, da predvideni ukrepi niso zadostni ali primerni za zagotovitev skladnosti ukrepanja v zadevni morski regiji ali podregiji.

| (30) | V zvezi z drugim posebnim primerom bi morala Komisija preučiti zadevo in odgovoriti v roku šestih mesecev. Po potrebi bi morala Komisija priporočila zadevne države članice upoštevati, ko zadevne predloge predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(30)

V zvezi z drugim posebnim primerom bi morala Komisija preučiti zadevo in odgovoriti v roku šestih mesecev. Po potrebi bi morala Komisija priporočila zadevne države članice upoštevati, ko zadevne predloge predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (31) | Ob upoštevanju dinamične narave morskih ekosistemov ter njihove naravne spremenljivosti in ob upoštevanju, da se lahko obremenitve le-teh in vplivi nanje razlikujejo z razvijanjem različnih vzorcev človekovih dejavnosti in zaradi vpliva podnebnih sprememb, je bistveno priznati, da bo mogoče treba opredelitev dobrega okoljskega stanja sčasoma prilagoditi. V skladu s tem je primerno, da so programi ukrepov za zaščito in upravljanje morskega okolja prožni in prilagodljivi ter upoštevajo znanstveni in tehnološki razvoj. Potrebno bi bilo sprejeti določbe za redno posodabljanje morskih strategij. |
| --- | --- |

(31)

Ob upoštevanju dinamične narave morskih ekosistemov ter njihove naravne spremenljivosti in ob upoštevanju, da se lahko obremenitve le-teh in vplivi nanje razlikujejo z razvijanjem različnih vzorcev človekovih dejavnosti in zaradi vpliva podnebnih sprememb, je bistveno priznati, da bo mogoče treba opredelitev dobrega okoljskega stanja sčasoma prilagoditi. V skladu s tem je primerno, da so programi ukrepov za zaščito in upravljanje morskega okolja prožni in prilagodljivi ter upoštevajo znanstveni in tehnološki razvoj. Potrebno bi bilo sprejeti določbe za redno posodabljanje morskih strategij.

| (32) | Treba bi bilo tudi sprejeti določbo za objavljanje programov ukrepov in za njihovo posodobitev ter za predstavitev vmesnih poročil Komisiji, ki opisujejo napredek pri izvajanju teh programov. |
| --- | --- |

(32)

Treba bi bilo tudi sprejeti določbo za objavljanje programov ukrepov in za njihovo posodobitev ter za predstavitev vmesnih poročil Komisiji, ki opisujejo napredek pri izvajanju teh programov.

| (33) | Za zagotovitev dejavne vključenosti širše javnosti pri oblikovanju, izvajanju in posodabljanju morskih strategij bi bilo treba v skladu z zakonodajo Skupnosti o dostopu javnosti do informacij o okolju, predvideti ustrezne določbe o ustreznih javnih informacijah o različnih elementih morskih strategij ali njihovih ustreznih posodobitvah, na zahtevo pa tudi ustrezne informacije, ki se uporabijo za razvoj morskih strategij. |
| --- | --- |

(33)

Za zagotovitev dejavne vključenosti širše javnosti pri oblikovanju, izvajanju in posodabljanju morskih strategij bi bilo treba v skladu z zakonodajo Skupnosti o dostopu javnosti do informacij o okolju, predvideti ustrezne določbe o ustreznih javnih informacijah o različnih elementih morskih strategij ali njihovih ustreznih posodobitvah, na zahtevo pa tudi ustrezne informacije, ki se uporabijo za razvoj morskih strategij.

| (34) | Komisija bi morala prvo ocenjevalno poročilo o izvajanju te direktive predložiti v dveh letih po prejemu vseh programov ukrepov, v vsakem primeru pa najpozneje do leta 2021. Nadaljnja poročila Komisije bi se morala nato objavljati vsakih šest let. |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi morala prvo ocenjevalno poročilo o izvajanju te direktive predložiti v dveh letih po prejemu vseh programov ukrepov, v vsakem primeru pa najpozneje do leta 2021. Nadaljnja poročila Komisije bi se morala nato objavljati vsakih šest let.

| (35) | Predvideti bi bilo treba določbe za sprejetje metodoloških standardov za presojo stanja morskega okolja, za spremljanje, določitev okoljskih ciljnih vrednosti in sprejetje tehničnih formatov za prenos in obdelavo podatkov v skladu z Direktivo 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (Inspire) (17). |
| --- | --- |

(35)

Predvideti bi bilo treba določbe za sprejetje metodoloških standardov za presojo stanja morskega okolja, za spremljanje, določitev okoljskih ciljnih vrednosti in sprejetje tehničnih formatov za prenos in obdelavo podatkov v skladu z Direktivo 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (Inspire) (17).

| (36) | Ukrepi, ki urejajo upravljanje ribištva, bi se morali sprejeti le v okviru skupne ribiške politike, kot je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (18), ki temelji na znanstvenem mnenju, zato ta direktiva ne obravnava teh ukrepov. Izpuste in emisije, ki so posledica uporabe radioaktivnega materiala, urejata člena 30 in 31 Pogodbe Euratom, zato jih ta direktiva ne bi smela obravnavati. |
| --- | --- |

(36)

Ukrepi, ki urejajo upravljanje ribištva, bi se morali sprejeti le v okviru skupne ribiške politike, kot je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (18), ki temelji na znanstvenem mnenju, zato ta direktiva ne obravnava teh ukrepov. Izpuste in emisije, ki so posledica uporabe radioaktivnega materiala, urejata člena 30 in 31 Pogodbe Euratom, zato jih ta direktiva ne bi smela obravnavati.

| (37) | Skupna ribiška politika bi morala upoštevati vplive ribolova na okolje in cilje te direktive. |
| --- | --- |

(37)

Skupna ribiška politika bi morala upoštevati vplive ribolova na okolje in cilje te direktive.

| (38) | Če države članice menijo, da je ukrepanje na zgoraj omenjenih področjih ali drugih področjih, povezanih z drugo politiko Skupnosti ali mednarodnim sporazumom, zaželeno, bi morale pripraviti ustrezna priporočila o ukrepanju Skupnosti. |
| --- | --- |

(38)

Če države članice menijo, da je ukrepanje na zgoraj omenjenih področjih ali drugih področjih, povezanih z drugo politiko Skupnosti ali mednarodnim sporazumom, zaželeno, bi morale pripraviti ustrezna priporočila o ukrepanju Skupnosti.

| (39) | Ker ciljev te direktive, in sicer varstvo in ohranjanje morskega okolja, preprečevanje njegovega slabšanja in, kadar je to izvedljivo, obnovo tega okolja na območjih, ki so jih prizadeli škodljivi učinki, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi obsega in učinkov te direktive lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(39)

Ker ciljev te direktive, in sicer varstvo in ohranjanje morskega okolja, preprečevanje njegovega slabšanja in, kadar je to izvedljivo, obnovo tega okolja na območjih, ki so jih prizadeli škodljivi učinki, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi obsega in učinkov te direktive lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

| (40) | Podlaga za programe ukrepov in nadaljnjih ukrepov držav članic bi moral biti ekosistemski pristop k upravljanju človekovih dejavnosti ter načelo iz člena 174 Pogodbe, zlasti previdnostno načelo. |
| --- | --- |

(40)

Podlaga za programe ukrepov in nadaljnjih ukrepov držav članic bi moral biti ekosistemski pristop k upravljanju človekovih dejavnosti ter načelo iz člena 174 Pogodbe, zlasti previdnostno načelo.

| (41) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina o temeljnih pravicah Evropske unije (19), zlasti člen 37 Listine, ki spodbuja vključevanje visoke ravni varstva okolja v politike Unije in izboljšanje kakovosti okolja v skladu z načelom trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

(41)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina o temeljnih pravicah Evropske unije (19), zlasti člen 37 Listine, ki spodbuja vključevanje visoke ravni varstva okolja v politike Unije in izboljšanje kakovosti okolja v skladu z načelom trajnostnega razvoja.

| (42) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (20). |
| --- | --- |

(42)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (20).

| (43) | Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastilo za prilagoditev prilog III, IV in V te direktive znanstvenemu in tehničnemu napredku. Ker so to ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(43)

Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastilo za prilagoditev prilog III, IV in V te direktive znanstvenemu in tehničnemu napredku. Ker so to ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (44) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za opredelitev meril in metodoloških standardov za prepoznavanje dobrega okoljskega stanja ter sprejetje specifikacij in standardiziranih metod za spremljanje in presojo. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni dopolnitvi te direktive z dodajanjem novih nebistvenih določb, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člen 5a Sklepa 1999/468/ES – |
| --- | --- |

(44)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za opredelitev meril in metodoloških standardov za prepoznavanje dobrega okoljskega stanja ter sprejetje specifikacij in standardiziranih metod za spremljanje in presojo. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni dopolnitvi te direktive z dodajanjem novih nebistvenih določb, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člen 5a Sklepa 1999/468/ES –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta direktiva določa okvir za varstvo in ohranjanje morskega okolja, preprečevanje njegovega slabšanja in, kadar je to izvedljivo, obnovo tega okolja na območjih, ki so jih prizadeli škodljivi učinki.

V ta namen se morske strategije oblikujejo in izvajajo s ciljem doseganja ali ohranjanja dobrega okoljskega stanja v morskem okolju najpozneje do leta 2021.

2.   Morske strategije pri upravljanju človekovih dejavnosti uporabljajo ekosistemski pristop, hkrati pa omogočajo trajnostno rabo morskega blaga in storitev.

3.   Ta direktiva prispeva k skladnosti okoljskih vprašanj in zagotovitvi vključitve teh vprašanj v različne politike, sporazume in zakonodajne ukrepe, ki vplivajo na morsko okolje.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za vse morske vode, kakor so opredeljene v členu 3(1).

2.   Ta direktiva se ne uporablja za dejavnosti, katerih izključni namen je obramba ali nacionalna varnost. Vendar pa si države članice prizadevajo zagotoviti, da se takšne dejavnosti izvajajo na način, ki je skladen, v smislu upravičen in izvedljiv, glede na cilje te direktive.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „morske vode“ pomeni vode, morsko dno in podtalje od temeljne črte proti odprtemu morju, od katere se meri velikost teritorialnih voda, ki sega do najbolj oddaljenega območja, na katerem država članica v skladu z UNCLOS ima in/ali izvaja sodne pristojnosti, razen voda ob državah in ozemljih, navedenih v Prilogi II k Pogodbi in francoskih čezmorskih departmajev in območnih skupnosti. Morske vode od temeljne črte proti odprtemu morju, na katere se nanaša Direktiva 2000/60/ES, so vključene samo če in kolikor gre za relevantne elemente za varstvo morskega okolja, ki so izven področja uporabe Direktive 2000/60/ES; |
| --- | --- |

1.

„morske vode“ pomeni vode, morsko dno in podtalje od temeljne črte proti odprtemu morju, od katere se meri velikost teritorialnih voda, ki sega do najbolj oddaljenega območja, na katerem država članica v skladu z UNCLOS ima in/ali izvaja sodne pristojnosti, razen voda ob državah in ozemljih, navedenih v Prilogi II k Pogodbi in francoskih čezmorskih departmajev in območnih skupnosti. Morske vode od temeljne črte proti odprtemu morju, na katere se nanaša Direktiva 2000/60/ES, so vključene samo če in kolikor gre za relevantne elemente za varstvo morskega okolja, ki so izven področja uporabe Direktive 2000/60/ES;

| 2. | „morska regija“ pomeni morsko regijo, opredeljeno v členu 4. Morske regije in njene podregije so opredeljene za namene lažjega izvajanja te direktive in so določene na podlagi hidroloških, oceanografskih in biogeografskih značilnosti; |
| --- | --- |

2.

„morska regija“ pomeni morsko regijo, opredeljeno v členu 4. Morske regije in njene podregije so opredeljene za namene lažjega izvajanja te direktive in so določene na podlagi hidroloških, oceanografskih in biogeografskih značilnosti;

| 3. | „morska strategija“ pomeni strategijo, ki jo je treba razviti in izvajati v zvezi z vsako zadevno morsko regijo ali podregijo, kakor določa člen 5; |
| --- | --- |

3.

„morska strategija“ pomeni strategijo, ki jo je treba razviti in izvajati v zvezi z vsako zadevno morsko regijo ali podregijo, kakor določa člen 5;

| 4. | „okoljsko stanje“ pomeni celotno stanje okolja v morskih vodah, ob upoštevanju strukture, delovanja in procesov sestavnih morskih ekosistemov, skupaj z naravnimi fiziografskimi, geografskimi in podnebnimi dejavniki ter fizičnimi in kemičnimi razmerami, vključno s tistimi, ki so posledica človekovih dejavnosti na zadevnem območju; |
| --- | --- |

4.

„okoljsko stanje“ pomeni celotno stanje okolja v morskih vodah, ob upoštevanju strukture, delovanja in procesov sestavnih morskih ekosistemov, skupaj z naravnimi fiziografskimi, geografskimi in podnebnimi dejavniki ter fizičnimi in kemičnimi razmerami, vključno s tistimi, ki so posledica človekovih dejavnosti na zadevnem območju;

| 5. | „dobro okoljsko stanje“ pomeni okoljsko stanje morskih voda, če te predstavljajo ekološko raznolike in dinamične oceane ter morja, ki so čista, zdrava in produktivna v okviru svojih naravnih pogojev, in če je uporaba morskega okolja na trajnostni ravni, tako da se ohrani možnost uporabe in dejavnosti za sedanje in prihodnje generacije, tj.:






  (a) | struktura, funkcije in procesi morskih ekosistemov, skupaj s povezanimi fiziografskimi, geografskimi in podnebnimi dejavniki, omogočajo polno delovanje teh ekosistemov in ohranjanje njihove nosilnosti. Morske vrste in habitati so zaščiteni, preprečeno je zmanjšanje biotske raznovrstnosti, ki ga povzroči človek, in raznolike biološke sestavine delujejo uravnoteženo; |
| --- | --- | --- |

5.

„dobro okoljsko stanje“ pomeni okoljsko stanje morskih voda, če te predstavljajo ekološko raznolike in dinamične oceane ter morja, ki so čista, zdrava in produktivna v okviru svojih naravnih pogojev, in če je uporaba morskega okolja na trajnostni ravni, tako da se ohrani možnost uporabe in dejavnosti za sedanje in prihodnje generacije, tj.:

(a)

struktura, funkcije in procesi morskih ekosistemov, skupaj s povezanimi fiziografskimi, geografskimi in podnebnimi dejavniki, omogočajo polno delovanje teh ekosistemov in ohranjanje njihove nosilnosti. Morske vrste in habitati so zaščiteni, preprečeno je zmanjšanje biotske raznovrstnosti, ki ga povzroči človek, in raznolike biološke sestavine delujejo uravnoteženo;

| (b) | hidromorfološke, fizikalne in kemijske lastnosti ekosistemov, vključno z lastnostmi, ki izhajajo iz človekovih dejavnosti v zadevnem območju, podpirajo ekosisteme, kot so opisani zgoraj. Antropogeni vnosi snovi in energije v morsko okolje ne povzročijo onesnaženosti. |
| --- | --- |

(b)

hidromorfološke, fizikalne in kemijske lastnosti ekosistemov, vključno z lastnostmi, ki izhajajo iz človekovih dejavnosti v zadevnem območju, podpirajo ekosisteme, kot so opisani zgoraj. Antropogeni vnosi snovi in energije v morsko okolje ne povzročijo onesnaženosti.

Dobro okoljsko stanje se določi na ravni morske regije ali podregije iz člena 4 na podlagi generičnih kakovostnih deskriptorjev iz Priloge I. Na podlagi ekosistemskega pristopa se uporablja prilagodljivo upravljanje z namenom napredovanje v smeri dobrega okoljskega stanja;

| 6. | „merila“ pomeni posebne tehnične značilnosti, ki so tesno povezane z generičnimi kakovostnimi deskriptorji; |
| --- | --- |

6.

„merila“ pomeni posebne tehnične značilnosti, ki so tesno povezane z generičnimi kakovostnimi deskriptorji;

| 7. | „okoljska ciljna vrednost“ pomeni kakovostno ali količinsko izjavo o želenem stanju različnih elementov morskih voda v zvezi z vsako morsko regijo ali podregijo. Okoljske ciljne vrednosti so oblikovane v skladu s členom 10; |
| --- | --- |

7.

„okoljska ciljna vrednost“ pomeni kakovostno ali količinsko izjavo o želenem stanju različnih elementov morskih voda v zvezi z vsako morsko regijo ali podregijo. Okoljske ciljne vrednosti so oblikovane v skladu s členom 10;

| 8. | „onesnaževanje“ pomeni neposredno ali posredno vnašanje snovi ali energije v morsko okolje, kot posledica človekove dejavnosti, vključno z morskim podvodnim hrupom, ki ga povzroča človek in ki povzroči ali bi lahko povzročil škodljive učinke na žive vire in morske ekosisteme, nevarnost za zdravje ljudi, ovire za pomorske dejavnosti, vključno z ribolovom, turizmom in rekreacijo ter drugimi zakonitimi uporabami morja, poslabšanje kakovosti morske vode glede njene uporabnosti ter zmanjšanje možnosti, ki jih ponuja morje, ali na splošno, poslabšanje trajnostne uporabe morskega blaga in storitev; |
| --- | --- |

8.

„onesnaževanje“ pomeni neposredno ali posredno vnašanje snovi ali energije v morsko okolje, kot posledica človekove dejavnosti, vključno z morskim podvodnim hrupom, ki ga povzroča človek in ki povzroči ali bi lahko povzročil škodljive učinke na žive vire in morske ekosisteme, nevarnost za zdravje ljudi, ovire za pomorske dejavnosti, vključno z ribolovom, turizmom in rekreacijo ter drugimi zakonitimi uporabami morja, poslabšanje kakovosti morske vode glede njene uporabnosti ter zmanjšanje možnosti, ki jih ponuja morje, ali na splošno, poslabšanje trajnostne uporabe morskega blaga in storitev;

| 9. | „posebno območje“ pomeni območje v morskih vodah države članice, kjer okoljskih ciljnih vrednosti ni mogoče doseči s sprejetimi ukrepi te države članice zaradi razlogov, naštetih v členu 14; |
| --- | --- |

9.

„posebno območje“ pomeni območje v morskih vodah države članice, kjer okoljskih ciljnih vrednosti ni mogoče doseči s sprejetimi ukrepi te države članice zaradi razlogov, naštetih v členu 14;

| 10. | „regionalno sodelovanje“ pomeni sodelovanje in usklajevanje dejavnosti med državami članicami in po potrebi tretjimi državami, ki si delijo isto morsko regijo ali podregijo, za namene razvoja in izvajanja morskih strategij; |
| --- | --- |

10.

„regionalno sodelovanje“ pomeni sodelovanje in usklajevanje dejavnosti med državami članicami in po potrebi tretjimi državami, ki si delijo isto morsko regijo ali podregijo, za namene razvoja in izvajanja morskih strategij;

| 11. | „konvencija o regionalnih morjih“ pomeni katero koli mednarodno konvencijo ali mednarodni sporazum, skupaj z njegovimi vodstvenimi organi, ki so bili sklenjeni za namene varstva morskega okolja morskih regij iz člena 4, kot so Konvencija o varstvu morskega okolja območja Baltiškega morja, Konvencija o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika in Konvencija o varstvu morskega okolja in obalnih območij Sredozemskega morja. |
| --- | --- |

11.

„konvencija o regionalnih morjih“ pomeni katero koli mednarodno konvencijo ali mednarodni sporazum, skupaj z njegovimi vodstvenimi organi, ki so bili sklenjeni za namene varstva morskega okolja morskih regij iz člena 4, kot so Konvencija o varstvu morskega okolja območja Baltiškega morja, Konvencija o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika in Konvencija o varstvu morskega okolja in obalnih območij Sredozemskega morja.

Člen 4

Morske regije in podregije

1.   Države članice pri izvajanju obveznosti iz te direktive ustrezno upoštevajo dejstvo, da so morske vode, ki so pod njihovo suverenostjo ali pristojnostjo, sestavni del naslednjih morskih regij:

| (a) | Baltsko morje; |
| --- | --- |

(a)

Baltsko morje;

| (b) | Severovzhodni Atlantski ocean; |
| --- | --- |

(b)

Severovzhodni Atlantski ocean;

| (c) | Sredozemsko morje; |
| --- | --- |

(c)

Sredozemsko morje;

| (d) | Črno morje. |
| --- | --- |

(d)

Črno morje.

2.   Države članice lahko, z namenom, da upoštevajo posebnosti posameznega območja, izvajajo to direktivo s sklicevanjem na pododdelke na ustrezni ravni morskih voda iz odstavka 1, če so takšni pododdelki razmejeni na način, ki je skladen z naslednjimi morskimi podregijami:

| (a) | v Severovzhodnem Atlantskem oceanu:






  (i) | širše Severno morje, vključno s Kattegatom, in Rokavski preliv; |
| --- | --- | --- |

(a)

v Severovzhodnem Atlantskem oceanu:

(i)

širše Severno morje, vključno s Kattegatom, in Rokavski preliv;

| (ii) | Keltsko morje; |
| --- | --- |

(ii)

Keltsko morje;

| (iii) | Biskajski zaliv in iberska obala; |
| --- | --- |

(iii)

Biskajski zaliv in iberska obala;

| (iv) | v Atlantskem oceanu, Makaroneška biogeografska regija, ki jo predstavljajo morske vode, ki obdajajo Azore, Madeiro in Kanarske otoke; |
| --- | --- |

(iv)

v Atlantskem oceanu, Makaroneška biogeografska regija, ki jo predstavljajo morske vode, ki obdajajo Azore, Madeiro in Kanarske otoke;

| (b) | v Sredozemskem morju:






  (i) | zahodno Sredozemsko morje; |
| --- | --- | --- |

(b)

v Sredozemskem morju:

(i)

zahodno Sredozemsko morje;

| (ii) | Jadransko morje; |
| --- | --- |

(ii)

Jadransko morje;

| (iii) | Jonsko morje in osrednje Sredozemsko morje; |
| --- | --- |

(iii)

Jonsko morje in osrednje Sredozemsko morje;

| (iv) | Egejsko-levatinsko morje. |
| --- | --- |

(iv)

Egejsko-levatinsko morje.

Države članice Komisijo obvestijo o vsaki razdelitvi na pododdelke do datuma, določenega v prvem pododstavku člena 24(1), vendar lahko te pododdelke revidirajo ob dokončanju začetne presoje iz točke (a)(i) člena 5(2).

Člen 5

Morske strategije

1.   Vsaka država članica v zvezi z vsako zadevno morsko regijo ali podregijo razvije morsko strategijo za svoje morske vode v skladu s programom dela iz točk (a) in (b) odstavka 2.

2.   Države članice sodelujejo pri zagotavljanju usklajenosti ukrepov v vsaki morski regiji ali podregiji, potrebnih za dosego ciljev te direktive, zlasti pa pri usklajevanju različnih elementov morskih strategij iz točk (a) in (b), kakor sledi:

| (a) | priprava:






  (i) | začetna presoja, ki jo je treba zaključiti do ... (21), sedanjega okoljskega stanja zadevnih voda in vpliva človekovih dejavnosti nanj, v skladu s členom 8; |
| --- | --- | --- |

(a)

priprava:

(i)

začetna presoja, ki jo je treba zaključiti do ... (21), sedanjega okoljskega stanja zadevnih voda in vpliva človekovih dejavnosti nanj, v skladu s členom 8;

| (ii) | določitev, ki jo je treba vzpostaviti do ... (21), dobrega okoljskega stanja za zadevne vode v skladu s členom 9(1); |
| --- | --- |

(ii)

določitev, ki jo je treba vzpostaviti do ... (21), dobrega okoljskega stanja za zadevne vode v skladu s členom 9(1);

| (iii) | vzpostavitev, do ... (22), vrste okoljskih ciljnih vrednosti in s tem povezanih kazalcev v skladu s členom 10(1); |
| --- | --- |

(iii)

vzpostavitev, do ... (22), vrste okoljskih ciljnih vrednosti in s tem povezanih kazalcev v skladu s členom 10(1);

| (iv) | vzpostavitev in izvajanje, do ... (23), razen kjer je v ustrezni zakonodaji Skupnosti določeno drugače, programa spremljanja za stalno presojo in redno posodabljanje ciljev v skladu s členom 11(1); |
| --- | --- |

(iv)

vzpostavitev in izvajanje, do ... (23), razen kjer je v ustrezni zakonodaji Skupnosti določeno drugače, programa spremljanja za stalno presojo in redno posodabljanje ciljev v skladu s členom 11(1);

| (b) | programi ukrepov:






  (i) | razvoj, najpozneje do leta 2016, programa ukrepov, oblikovanega za dosego ali ohranitev dobrega okoljskega stanja v skladu s členom 13(1), (2) in (3); |
| --- | --- | --- |

(b)

programi ukrepov:

(i)

razvoj, najpozneje do leta 2016, programa ukrepov, oblikovanega za dosego ali ohranitev dobrega okoljskega stanja v skladu s členom 13(1), (2) in (3);

| (ii) | začetek delovanja programa, določenega v točki (i), najpozneje do leta 2018 v skladu s členom 13(7). |
| --- | --- |

(ii)

začetek delovanja programa, določenega v točki (i), najpozneje do leta 2018 v skladu s členom 13(7).

3.   Države članice, ki mejijo na isto morsko regijo ali podregijo, ki jo zajema ta direktiva, bi si morale v primeru, da je stanje morja tako kritično, da je ukrepanje nujno potrebno, prizadevati za soglasje o programu dela v skladu z odstavkom 1, ki vključuje zgodnejši začetek izvajanja programov ukrepov. V teh primerih:

| (a) | zadevne države članice obvestijo Komisijo o svojem spremenjenem časovnem razporedu in ukrepajo v skladu s tem; |
| --- | --- |

(a)

zadevne države članice obvestijo Komisijo o svojem spremenjenem časovnem razporedu in ukrepajo v skladu s tem;

| (b) | Komisija se povabi, naj razmisli o zagotavljanju podpornih ukrepov državam članicam pri njihovih povečanih prizadevanjih za izboljšanje morskega okolja, s tem da zadevno regijo označi za pilotni projekt. |
| --- | --- |

(b)

Komisija se povabi, naj razmisli o zagotavljanju podpornih ukrepov državam članicam pri njihovih povečanih prizadevanjih za izboljšanje morskega okolja, s tem da zadevno regijo označi za pilotni projekt.

4.   Države članice razvijajo in izvajajo vse elemente morskih strategij iz točk (a) in (b) odstavka 2, vendar se pri tem od njih ne zahteva, da sprejmejo določene korake, kjer ne obstaja znatno tveganje za morsko okolje ali kjer bi bili stroški nesorazmerni ob upoštevanju tveganj za morsko okolje.

Kadar država članica zaradi katerega koli od teh razlogov ne sprejme nobenega koraka, predloži Komisiji potrebno utemeljitev svoje odločitve.

Člen 6

Regionalno sodelovanje

1.   Za dosego usklajenosti iz člena 5(2) države članice, kjer je praktično in primerno, uporabljajo obstoječe regionalne institucionalne strukture sodelovanja, vključno s tistimi, ki jih določajo konvencije o regionalnih morjih, ki zajemajo tisto morsko regijo ali podregijo.

2.   Za namene te direktive si države članice znotraj posamezne morske regije ali podregije prizadevajo v okviru ustreznih mednarodnih forumov, vključno z uporabo mehanizmov in struktur, določenih v konvencijah o regionalnih morjih, za uskladitev svojih ukrepov s tretjimi državami, ki imajo suverenost ali pristojnost nad vodami iste morske regije ali podregije.

V zvezi s tem države članice, kolikor je mogoče, gradijo na ustreznih obstoječih programih in dejavnostih, razvitih v okviru struktur, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov, kot so konvencije o regionalnih morjih.

Usklajevanje in sodelovanje se po potrebi razširi na vse države članice v prispevnem območju morske regije ali podregije, vključno s kopenskimi državami, da bi lahko države članice v tej morski regiji ali podregiji izpolnile svoje obveznosti iz te direktive z uporabo ustaljenih struktur sodelovanja iz te direktive ali Direktive 2000/60/ES.

Člen 7

Pristojni organi

1.   Države članice do ... (24) imenujejo za vsako zadevno morsko regijo ali podregijo organ oz. organe, pristojne za izvajanje te direktive v zvezi z njihovimi morskimi vodami.

Države članice do ... (25) predložijo Komisiji seznam imenovanih pristojnih organov skupaj z informacijami, navedenimi v Prilogi II.

Države članice istočasno pošljejo Komisiji seznam svojih pristojnih organov glede tistih mednarodnih telesi, v katerih sodelujejo in ki so pomembna za izvajanje te direktive.

Države članice v prispevnem območju vsake morske regije ali podregije določijo tudi organ ali organe, pristojne za sodelovanje in usklajevanje, kakor je navedeno v členu 6.

2.   Države članice obvestijo Komisijo o vseh spremembah informacij, zagotovljenih na podlagi odstavka 1, v šestih mesecih od začetka veljavnosti takšne spremembe.

POGLAVJE II

MORSKE STRATEGIJE: PRIPRAVA

Člen 8

Presoja

1.   Države članice izvedejo začetno presojo svojih morskih voda, ki upošteva obstoječe podatke, v kolikor so ti na voljo, in zajema:

| (a) | analizo bistvenih značilnosti in sedanjega okoljskega stanja zadevnih voda, ki temelji na okvirnem seznamu elementov, določenih v tabeli 1 Priloge III, in zajema fizikalno-kemijske lastnosti, tipe habitatov, biološke lastnosti, in hidromorfologijo; |
| --- | --- |

(a)

analizo bistvenih značilnosti in sedanjega okoljskega stanja zadevnih voda, ki temelji na okvirnem seznamu elementov, določenih v tabeli 1 Priloge III, in zajema fizikalno-kemijske lastnosti, tipe habitatov, biološke lastnosti, in hidromorfologijo;

| (b) | analizo prevladujočih pritiskov in vplivov, vključno s človeškimi dejavnostmi na značilnosti in okoljsko stanje zadevnih voda, ki temelji na okvirnem seznamu elementov, določenih v tabeli 2 Priloge III, in zajema kakovostno in količinsko povezavo različnih pritiskov ter prepoznavne trende; |
| --- | --- |

(b)

analizo prevladujočih pritiskov in vplivov, vključno s človeškimi dejavnostmi na značilnosti in okoljsko stanje zadevnih voda, ki temelji na okvirnem seznamu elementov, določenih v tabeli 2 Priloge III, in zajema kakovostno in količinsko povezavo različnih pritiskov ter prepoznavne trende;

| (c) | ekonomsko in socialno analizo uporabe teh morskih voda ter stroške poslabšanja morskega okolja. |
| --- | --- |

(c)

ekonomsko in socialno analizo uporabe teh morskih voda ter stroške poslabšanja morskega okolja.

2.   Analize iz odstavka 1 upoštevajo elemente v zvezi z obalnimi in teritorialnimi vodami ter somornicami, ki jih zajemajo ustrezne določbe Direktive 2000/60/ES. Za izvedbo celovite presoje stanja morskega okolja analize upoštevajo tudi druge ustrezne presoje, kot so skupno izvedene presoje v okviru konvencij o regionalnih morjih ali pa so pripravljene na njihovi podlagi.

Člen 9

Določanje dobrega okoljskega stanja

1.   Države članice s sklicevanjem na začetno presojo, ki se izvede v skladu s členom 8(1), v zvezi z vsako zadevno morsko regijo ali podregijo na podlagi generičnih kakovostnih deskriptorjev iz Priloge I ter meril in metodoloških standardov iz odstavka 3 tega člena za morske vode določijo vrsto značilnosti za dobro okoljsko stanje.

Pri tem upoštevajo okvirne seznam elementov iz Priloge II in še zlasti fizikalno-kemijske lastnosti, tipe habitatov, biološke lastnosti in hidromorfologijo.

2.   Države članice obvestijo Komisijo o presoji, izvedeni v skladu s členom 8(1), in določanju v skladu z odstavkom 1 tega člena v treh mesecih po zaključku določanja.

3.   Merila in metodološki standardi za določitev dobrega okoljskega stanja, ki so oblikovani za spremembo nebistvenih določb te direktive z njihovo dopolnitvijo, se določijo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 23(3) na podlagi prilog I in III do... (26), na način, da se zagotovi doslednost in omogoči primerjava med morskimi regijami ali podregijami, v kolikšni meri je bilo doseženo dobro okoljsko stanje. Komisija se posvetuje z vsemi zainteresiranimi stranmi, tudi konvencijo o regionalnih morjih, preden predlaga takšna merila in standarde.

Člen 10

Oblikovanje okoljskih ciljnih vrednosti

1.   Države članice na podlagi začetne presoje, izvedene v skladu s členom 8(1), v zvezi s posamezno morsko regijo ali podregijo oblikujejo celovit sklop okoljskih ciljnih vrednosti in s tem povezanih kazalcev za svoje morske vode za vodenje napredovanja v smeri doseganja dobrega okoljskega stanja v morskem okolju, ob upoštevanju seznama značilnosti iz Priloge IV.

Države članice pri oblikovanju teh ciljnih vrednosti in kazalcev upoštevajo nenehno uporabo ustreznih obstoječih okoljskih ciljnih vrednosti, ki so za iste vode določeni na nacionalni in mednarodni ravni ter ravni Skupnosti, in zagotovijo, da so ti cilji medsebojno združljivi.

2.   Države članice obvestijo Komisijo o oblikovanih okoljskih ciljnih vrednostih v treh mesecih po njihovem oblikovanju.

Člen 11

Programi spremljanja

1.   Države članice na podlagi začetne presoje, izvedene v skladu s členom 8(1), izdelajo in izvajajo usklajene programe spremljanja za stalno presojo okoljskega stanja svojih morskih voda na podlagi okvirnega seznama iz Priloge III in seznama iz Priloge V ter s sklicevanjem na okoljske ciljne vrednosti, oblikovane v skladu s členom 10.

Programi spremljanja temeljijo na ustreznih določbah za presojo in spremljanje, ki so določene z zakonodajo Skupnosti ali z mednarodnimi sporazumi in so z njimi usklajeni.

2.   Države članice obvestijo Komisijo o programih spremljanja v treh mesecih po njihovi izdelavi.

3.   Specifikacije in standardizirane metode za spremljanje ter presojo, ki upoštevajo obstoječe obveznosti in zagotavljajo primerljivost izsledkov spremljanja ter presoje in so oblikovana za spremembo nebistvenih določb te direktive, in sicer z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 23(3).

Člen 12

Obvestila in nasvet Komisije

Komisija na podlagi vseh obvestil, prejetih v skladu s členi 9(2), 10(2) in 11(2) v zvezi z morsko regijo ali podregijo, vsaki državi članici svetuje, ali elementi, ki so jih sporočile, predstavljajo primeren okvir za izpolnjevanje zahtev te direktive.

Komisija pri oblikovanju nasveta upošteva skladnost okvirov v različnih morskih regijah ali podregijah in po vsej Skupnosti ter lahko od zadevne države članice zahteva, da zagotovi razpoložljive in potrebne dodatne informacije.

POGLAVJE III

MORSKE STRATEGIJE: PROGRAMI UKREPOV

Člen 13

Programi ukrepov

1.   Države članice za vsako zadevno morsko regijo ali podregijo določijo ukrepe, ki jih je treba sprejeti za dosego ali ohranitev dobrega okoljskega stanja v njihovih morskih vodah, določenega v skladu s členom 9(1).

Ti ukrepi se določijo na podlagi začetne presoje, izvedene v skladu s členom 8(1), in s sklicevanjem na okoljske ciljne vrednosti, oblikovane v skladu s členom 10(1), ter ob upoštevanju vrste ukrepov, navedenih v Prilogi VI.

2.   Države članice ukrepe, določene v skladu z odstavkom 1, vključijo v program ukrepov in pri tem upoštevajo ustrezne ukrepe, ki jih zahteva zakonodaja Skupnosti, zlasti Direktiva 2000/60/ES, ali mednarodni sporazumi.

3.   Pri oblikovanju programa ukrepov v skladu z odstavkom 2 države članice upoštevajo trajnostni razvoj ter še zlasti socialne in gospodarske vplive predvidenih ukrepov.

Države članice zagotovijo, da so ukrepi stroškovno učinkoviti, in tehnično izvedljivi ter pred uvedbo novega ukrepa izvajajo presoje vplivov, vključno z analizo stroškov in koristi.

4.   Programi ukrepov, oblikovani v skladu s tem členom, bi morali vključevati ukrepe, kot je uporaba posebnih ohranitvenih območij v skladu z Direktivo 92/43/EGS, posebnih območij varstva v skladu z Direktivo 79/409/EGS in zaščitenih morskih območij, kakor so se dogovorile Skupnost oziroma zadevne države članice v okviru mednarodnih ali regionalnih sporazumov, katerih pogodbenice so.

V zvezi s tem bi morale države članice zagotoviti, da ta območja prispevajo k vzpostavitvi skladnega in reprezentativnega omrežja morskih zaščitenih območij.

5.   Države članice v svojih programih ukrepov navedejo, kako bodo izvajale ukrepe in kako bodo ti prispevali k uresničevanju okoljskih ciljnih vrednosti, oblikovanih v skladu s členom 10(1).

6.   Države članice obvestijo Komisijo in katero koli drugo zadevno državo članico o svojih programih ukrepov v treh mesecih po njihovem oblikovanju.

7.   V skladu s členom 16 države članice zagotovijo, da so programi operativni v dveh letih po njihovem oblikovanju.

Člen 14

Izjeme

1.   Država članica lahko v svojih morskih vodah opredeli posebna območja, kjer zaradi katerega koli od razlogov, navedenih v točkah (a) do (d), okoljskih ciljnih vrednosti ni mogoče uresničiti s sprejetimi ukrepi te države članice ali jih ni mogoče uresničiti znotraj zadevnega časovnega razporeda zaradi razlogov iz točke (e):

| (a) | ukrepanje ali neukrepanje, za katero zadevna država članica ni odgovorna; |
| --- | --- |

(a)

ukrepanje ali neukrepanje, za katero zadevna država članica ni odgovorna;

| (b) | naravni vzroki; |
| --- | --- |

(b)

naravni vzroki;

| (c) | višja sila; |
| --- | --- |

(c)

višja sila;

| (d) | spremembe značilnosti morskih voda, ki so jih povzročili ukrepi, sprejeti zaradi razlogov prevladujočega javnega interesa, ki so prevladali nad negativnim vplivom na okolje, vključno s kakršnim koli čezmejnim učinkom; |
| --- | --- |

(d)

spremembe značilnosti morskih voda, ki so jih povzročili ukrepi, sprejeti zaradi razlogov prevladujočega javnega interesa, ki so prevladali nad negativnim vplivom na okolje, vključno s kakršnim koli čezmejnim učinkom;

| (e) | naravne razmere, ki ne dopuščajo pravočasnega izboljšanja stanja zadevnih morskih voda. |
| --- | --- |

(e)

naravne razmere, ki ne dopuščajo pravočasnega izboljšanja stanja zadevnih morskih voda.

Zadevna država članica v svojem programu ukrepov ta območja jasno opredeli in Komisiji predloži utemeljitev svojega mnenja. Pri opredelitvi posebnih področij država članica upošteva posledice za države članice v zadevni morski regiji ali podregiji.

Zadevna država članica sprejme ustrezne ad hoc ukrepe za nadaljevanje prizadevanj za dosego okoljskih ciljnih vrednosti in preprečevanje nadaljnjega poslabšanja stanja prizadetih morskih voda zaradi razlogov, opredeljenih v točkah (b), (c) ali (d), in ublažitev škodljivega vpliva na ravni zadevne morske regije ali podregije ali v morskih vodah drugih držav članic.

2.   V razmerah, zajetih v točki (d) odstavka 1, države članice zagotovijo, da spremembe trajno ne izključujejo ali ogrožajo doseganja dobrega okoljskega stanja na ravni zadevne morske regije ali podregije ali v morskih vodah drugih držav članic.

3.   Ad hoc ukrepi iz tretjega pododstavka odstavka 1 se vključijo, v kolikor je to izvedljivo, v programe ukrepov.

Člen 15

Priporočila za ukrepe Skupnosti

1.   Kadar država članica opredeli zadevo, ki ima vpliv na okoljsko stanje njenih morskih voda in je ni mogoče rešiti z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni, ali ki je povezana z drugo politiko Skupnosti ali mednarodnim sporazumom, o tem obvesti Komisijo in predloži utemeljitev za svojega mnenja.

Komisija odgovori v šestih mesecih.

2.   Kjer je potrebno ukrepanje institucij Skupnosti, države članice Komisiji in Svetu predložijo ustrezna priporočila glede ukrepov v zvezi s primeri iz odstavka 1. Če v ustrezni zakonodaji Skupnosti ni drugače določeno, Komisija na takšno priporočilo odgovori v šestih mesecih in po potrebi upošteva priporočila, ko zadevne predloge predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 16

Obvestila in nasvet Komisije

Komisija na podlagi obvestil o programih ukrepov, prejetih v skladu s členom 13(6), vsaki državi članici svetuje, ali programi, ki so jih sporočile posamezne države članice, predstavljajo ustrezen okvir za doseganje dobrega okoljskega stanja, kakor je določeno v členu 9(1).

Komisija pri oblikovanju nasveta upošteva skladnost programov ukrepov v celotni Skupnosti in lahko od zadevne države članice zahteva, da zagotovi razpoložljive in potrebne dodatne informacije.

POGLAVJE IV

POSODABLJANJE, POROČILA IN INFORMACIJE JAVNEGA ZNAČAJA

Člen 17

Posodabljanje

1.   Države članice zagotovijo, da so morske strategije za posamezno zadevno morsko regijo ali podregijo redno posodobljene.

2.   Za namene odstavka 1 države članice na usklajen način, kot je navedeno v členu 5, vsakih šest let po njihovi začetni vzpostavitvi pregledujejo naslednje elemente svojih morskih strategij:

| (a) | začetno presojo iz člena 8(1) in določitev dobrega okoljskega stanja iz člena 9(1); |
| --- | --- |

(a)

začetno presojo iz člena 8(1) in določitev dobrega okoljskega stanja iz člena 9(1);

| (b) | okoljske ciljne vrednosti, oblikovane v skladu s členom 10(1); |
| --- | --- |

(b)

okoljske ciljne vrednosti, oblikovane v skladu s členom 10(1);

| (c) | programe spremljanja, izdelane v skladu s členom 11(1); |
| --- | --- |

(c)

programe spremljanja, izdelane v skladu s členom 11(1);

| (d) | programe ukrepov, določenih v skladu s členom 13(2). |
| --- | --- |

(d)

programe ukrepov, določenih v skladu s členom 13(2).

3.   Podrobnosti vsakega posodabljanja, opravljenega po pregledih, določenih v odstavku 2, se v treh mesecih po njihovi objavi v skladu s členom 19(2) pošljejo Komisiji, konvencijam o regionalnih morjih in vsaki drugi zadevni državi članici.

4.   Člena 12 in 16 se uporabljata smiselno s tem členom.

Člen 18

Začasna poročila

Države članice v treh letih po objavi posameznega programa ukrepov ali njegove posodobitve v skladu s členom 19(2) Komisiji predložijo kratko začasno poročilo o napredku pri izvajanju tega programa.

Člen 19

Sodelovanje javnosti in informacije javnega značaja

1.   Države članice v skladu z ustrezno obstoječo zakonodajo Skupnosti zagotovijo, da imajo vse zainteresirane strani čim prej na voljo učinkovite možnosti za sodelovanje pri izvajanju te direktive.

2.   Države članice objavijo ter javnosti omogočijo njihov pregled z namenom dajanja pripomb naslednjih povzetkov elementov njihovih morskih strategij in ustreznih posodobitev, kakor sledi:

| (a) | začetne presoje iz člena 8(1) in določitve dobrega okoljskega stanja iz člena 9(1); |
| --- | --- |

(a)

začetne presoje iz člena 8(1) in določitve dobrega okoljskega stanja iz člena 9(1);

| (b) | okoljskih ciljnih vrednosti, oblikovanih v skladu s členom 10(1); |
| --- | --- |

(b)

okoljskih ciljnih vrednosti, oblikovanih v skladu s členom 10(1);

| (c) | programov spremljanja, izdelanih v skladu s členom 11(1); |
| --- | --- |

(c)

programov spremljanja, izdelanih v skladu s členom 11(1);

| (d) | programov ukrepov, določenih v skladu s členom 13(2). |
| --- | --- |

(d)

programov ukrepov, določenih v skladu s členom 13(2).

3.   V zvezi z dostopom do informacij o okolju se uporablja Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (27).

Države članice Komisiji za izvajanje njenih nalog v zvezi s to direktivo zagotovijo neomejen dostop do teh podatkov in informacij ter ji podelijo uporabniške pravice v skladu z Direktivo 2007/2/ES.

Člen 20

Poročila Komisije

1.   Komisija objavi prvo poročilo o oceni izvajana te direktive v dveh letih po prejemu vseh programov ukrepov in v vsakem primeru najpozneje do leta 2021.

Komisija potem vsakih šest let objavi nadaljnja poročila. Poročila predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

2.   Poročila iz odstavka 1 vključujejo:

| (a) | pregled napredka pri izvajanju te direktive; |
| --- | --- |

(a)

pregled napredka pri izvajanju te direktive;

| (b) | pregled stanja morskega okolja Skupnosti, ki se izvede v sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje in ustreznimi regionalnimi organizacijami za morje in ribištvo ter v skladu z ustreznimi konvencijami; |
| --- | --- |

(b)

pregled stanja morskega okolja Skupnosti, ki se izvede v sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje in ustreznimi regionalnimi organizacijami za morje in ribištvo ter v skladu z ustreznimi konvencijami;

| (c) | pregled morskih strategij s predlogi za njihovo izboljšanje; |
| --- | --- |

(c)

pregled morskih strategij s predlogi za njihovo izboljšanje;

| (d) | povzetek informacij, ki so jih zagotovile države članice v skladu s členoma 12 in 16, in presoj, ki jih izvede Komisija v skladu s členom 16 v zvezi z informacijami, prejetimi od držav članic v skladu s členom 15; |
| --- | --- |

(d)

povzetek informacij, ki so jih zagotovile države članice v skladu s členoma 12 in 16, in presoj, ki jih izvede Komisija v skladu s členom 16 v zvezi z informacijami, prejetimi od držav članic v skladu s členom 15;

| (e) | povzetek odgovora držav članic na vsako poročilo, predloženo Komisiji v skladu s členom 18; |
| --- | --- |

(e)

povzetek odgovora držav članic na vsako poročilo, predloženo Komisiji v skladu s členom 18;

| (f) | povzetek odgovorov na pripombe Evropskega parlamenta in Sveta o predhodnih morskih strategijah; |
| --- | --- |

(f)

povzetek odgovorov na pripombe Evropskega parlamenta in Sveta o predhodnih morskih strategijah;

| (g) | povzetek prispevkov drugih politik Skupnosti k doseganju ciljem te direktive. |
| --- | --- |

(g)

povzetek prispevkov drugih politik Skupnosti k doseganju ciljem te direktive.

Člen 21

Pregled te direktive

Komisija to direktivo pregleda do ... (28) in, če je primerno, predlaga potrebne spremembe.

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 22

Tehnične prilagoditve

1.   Priloge III, IV in V se lahko spremenijo glede na znanstveni in tehnični napredek v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 23(3), ob upoštevanju obdobij za pregled in posodabljanja morskih strategij, določenih v členu 17(2).

2.   V skladu s postopkom iz člena 23(2):

| (a) | se lahko sprejmejo metodološki standardi za uporabo prilog I, III, IV, in V; |
| --- | --- |

(a)

se lahko sprejmejo metodološki standardi za uporabo prilog I, III, IV, in V;

| (b) | se lahko sprejmejo tehnični formati za namene prenosa in obdelave podatkov, vključno s statističnimi ter kartografskimi podatki. |
| --- | --- |

(b)

se lahko sprejmejo tehnični formati za namene prenosa in obdelave podatkov, vključno s statističnimi ter kartografskimi podatki.

Člen 23

Regulativni odbor

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabijo členi 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 24

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do ... (24). O tem nemudoma obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

3.   Države članice brez morskih voda sprejmejo le določbe, ki so potrebne za izpolnjevanje zahtev iz členov 6 in 7.

Kjer takšne določbe že veljajo v nacionalni zakonodaji, zadevne države članice sporočijo Komisiji besedilo teh določb.

Člen 25

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 26

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 185, 8.8.2006, str. 20.

1

(2)  UL C 206, 29.8.2006, str. 5.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Sklep Sveta z dne 23. julija 2007 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

4

(5)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/105/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 368).

5

(6)  UL L 103, 25.4.1979, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/105/ES.

6

(7)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 2455/2001/ES (UL L 331, 15.12.2001, str. 1).

7

(8)  UL L 179, 23.6.1998, str. 1.

8

(9)  UL L 309, 13.12.1993, str. 1.

9

(10)  UL L 73, 16.3.1994, str. 19.

10

(11)  UL L 104, 3.4.1998, str. 1.

11

(12)  UL L 118, 19.5.2000, str. 44.

12

(13)  UL L 240, 19.9.1977, str. 1.

13

(14)  UL L 322, 14.12.1999, str. 32.

14

(15)  UL L 67, 12.3.1983, str. 1.

15

(16)  UL L 322, 14.12.1999, str. 18.

16

(17)  UL L 108, 25.4.2007, str. 1.

17

(18)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

18

(19)  UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

19

(20)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

20

(21)  4 leta po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

21

(22)  5 let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

22

(23)  6 let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

23

(24)  3 leta po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

24

(25)  42 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

25

(26)  2 leti po začetku veljavnosti te direktive.

26

(27)  UL L 41, 14.2.2003, str. 26.

27

(28)  15 let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

28

---

PRILOGA I

GENERIČNI KAKOVOSTNI DESKRIPTORJI, KI JIH JE TREBA UPOŠTEVATI PRI DOLOČANJU DOBREGA OKOLJSKEGA STANJA

(IZ TOČKE (5) ČLENA 3, ČLENA 9(1) IN 9(3) TER ČLENA 22)

| 1. | Vsi elementi morskih prehranjevalnih spletov so, v kolikor so znani, prisotni v normalnih količinah in so normalno raznoliki. |
| --- | --- |

1.

Vsi elementi morskih prehranjevalnih spletov so, v kolikor so znani, prisotni v normalnih količinah in so normalno raznoliki.

| 2. | Neavtohtone vrste, ki so posledica človekovih dejavnosti, so na ravneh, ki ne škodujejo ekosistemom. |
| --- | --- |

2.

Neavtohtone vrste, ki so posledica človekovih dejavnosti, so na ravneh, ki ne škodujejo ekosistemom.

| 3. | Populacije vseh rib in lupinarjev, ki se izkoriščajo v komercialne namene, so znotraj varnih bioloških meja. |
| --- | --- |

3.

Populacije vseh rib in lupinarjev, ki se izkoriščajo v komercialne namene, so znotraj varnih bioloških meja.

| 4. | Evtrofikacija, ki jo povzroči človek, in zlasti njeni škodljivi učinki so minimalni. |
| --- | --- |

4.

Evtrofikacija, ki jo povzroči človek, in zlasti njeni škodljivi učinki so minimalni.

| 5. | Vrste in habitati kažejo porazdelitev, številčnost in kakovost v skladu s prevladujočimi fiziografskimi, geografskimi in podnebnimi pogoji. Biotska raznovrstnost se ohranja. |
| --- | --- |

5.

Vrste in habitati kažejo porazdelitev, številčnost in kakovost v skladu s prevladujočimi fiziografskimi, geografskimi in podnebnimi pogoji. Biotska raznovrstnost se ohranja.

| 6. | Neoporečnost morskega dna je na takšni ravni, da so zaščitene funkcije ekosistemov. |
| --- | --- |

6.

Neoporečnost morskega dna je na takšni ravni, da so zaščitene funkcije ekosistemov.

| 7. | Trajna sprememba hidrografskih pogojev ne škoduje morskim ekosistemom. |
| --- | --- |

7.

Trajna sprememba hidrografskih pogojev ne škoduje morskim ekosistemom.

| 8. | Koncentracije onesnaževal so na ravneh, ki ne povzročajo onesnaženosti. |
| --- | --- |

8.

Koncentracije onesnaževal so na ravneh, ki ne povzročajo onesnaženosti.

| 9. | Onesnaževala v ribah in drugi morski hrani, namenjeni za prehrano ljudi, ne presegajo ravni, ki jih določa zakonodaja Skupnosti ali drugi ustrezni standardi. |
| --- | --- |

9.

Onesnaževala v ribah in drugi morski hrani, namenjeni za prehrano ljudi, ne presegajo ravni, ki jih določa zakonodaja Skupnosti ali drugi ustrezni standardi.

| 10. | Lastnosti in količine morskih odpadkov ne škodujejo morskemu okolju. |
| --- | --- |

10.

Lastnosti in količine morskih odpadkov ne škodujejo morskemu okolju.

| 11. | Uvedba energije, vključno s podvodnim hrupom, ne škoduje morskemu okolju. |
| --- | --- |

11.

Uvedba energije, vključno s podvodnim hrupom, ne škoduje morskemu okolju.

Države članice za določitev značilnosti dobrega okoljskega stanja v morski regiji ali podregiji, kakor je predvideno v členu 9(1), preučijo vsakega od generičnih kakovostnih deskriptorjev, navedenih v tej prilogi, da bi opredelile tiste deskriptorje, ki se uporabijo za določitev dobrega okoljskega stanja morske regije ali podregije. Ko država članica meni, da ni primerno uporabiti enega ali več teh deskriptorjev, predloži Komisiji utemeljitev v okviru obvestila v skladu s členom 9(2) te direktive.

---

PRILOGA II

PRISTOJNI ORGANI

(IZ ČLENA 7(1))

| 1. | Ime in naslov pristojnega organa ali organov – uradno ime in naslov določenega pristojnega organa ali organov. |
| --- | --- |

1.

Ime in naslov pristojnega organa ali organov – uradno ime in naslov določenega pristojnega organa ali organov.

| 2. | Pravni status pristojnega organa ali organov – kratek opis pravnega statusa pristojnega organa ali organov. |
| --- | --- |

2.

Pravni status pristojnega organa ali organov – kratek opis pravnega statusa pristojnega organa ali organov.

| 3. | Odgovornosti – kratek opis pravnih in upravnih odgovornosti pristojnega organa ali organov in njegova/njihova vloga glede zadevnih morskih voda. |
| --- | --- |

3.

Odgovornosti – kratek opis pravnih in upravnih odgovornosti pristojnega organa ali organov in njegova/njihova vloga glede zadevnih morskih voda.

| 4. | Članstvo – kadar pristojni organ ali organi deluje/-jo kot usklajevalni organ za druge pristojne organe, je treba navesti seznam le-teh skupaj s povzetkom institucionalnih povezav za zagotovitev usklajevanja. |
| --- | --- |

4.

Članstvo – kadar pristojni organ ali organi deluje/-jo kot usklajevalni organ za druge pristojne organe, je treba navesti seznam le-teh skupaj s povzetkom institucionalnih povezav za zagotovitev usklajevanja.

| 5. | Regijsko ali podregijsko usklajevanje – zahteva se povzetek mehanizmov, vzpostavljenih za zagotovitev usklajevanja med državami članicami, katerih morske vode spadajo v isto morsko regijo ali podregijo. |
| --- | --- |

5.

Regijsko ali podregijsko usklajevanje – zahteva se povzetek mehanizmov, vzpostavljenih za zagotovitev usklajevanja med državami članicami, katerih morske vode spadajo v isto morsko regijo ali podregijo.

---

PRILOGA III

OKVIRNI SEZNAM ZNAČILNOSTI, PRITISKOV IN VPLIVOV

(IZ ČLENOV 8(1), 9(1), 9(3), 11(1) IN 22)

Tabela 1

Značilnosti

| Fizikalne in kemijske lastnosti | — | Topografija in batimetrija morskega dna; |
| --- | --- | --- |

Fizikalne in kemijske lastnosti

—

Topografija in batimetrija morskega dna;

| — | letni in sezonski temperaturni režim ter ledena prevleka, hitrost toka, naraščanje, izpostavljenost valovom, značilnosti mešanja, motnost, zadrževalni čas; |
| --- | --- |

—

letni in sezonski temperaturni režim ter ledena prevleka, hitrost toka, naraščanje, izpostavljenost valovom, značilnosti mešanja, motnost, zadrževalni čas;

| — | prostorska in časovna porazdelitev slanosti; |
| --- | --- |

—

prostorska in časovna porazdelitev slanosti;

| — | prostorska in časovna porazdelitev hranil (DIN, TN, DIP, TP, TOC) in kisika; |
| --- | --- |

—

prostorska in časovna porazdelitev hranil (DIN, TN, DIP, TP, TOC) in kisika;

| — | profili pH, pCO2 ali primerljive informacije za merjenje morskega zakisljevanja. |
| --- | --- |

—

profili pH, pCO2 ali primerljive informacije za merjenje morskega zakisljevanja.

Tipi habitata

| — | Prevladujoči tip(-i) habitata morskega dna in vodnega stolpa z opisom fizikalnih in kemijskih lastnosti, kot so globina, temperaturni režim vode, tokovi in druga gibanja vode, slanost, struktura in substrati sestave morskega dna; |
| --- | --- |

—

Prevladujoči tip(-i) habitata morskega dna in vodnega stolpa z opisom fizikalnih in kemijskih lastnosti, kot so globina, temperaturni režim vode, tokovi in druga gibanja vode, slanost, struktura in substrati sestave morskega dna;

| — | prepoznavanje in določanje posebnih tipov habitatov, še zlasti tistih, ki jih je priznala ali prepoznala pravna ureditev Skupnosti (Direktiva o habitatih in Direktiva o pticah) ali mednarodne konvencije, ker so pomembni za znanost ali biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

—

prepoznavanje in določanje posebnih tipov habitatov, še zlasti tistih, ki jih je priznala ali prepoznala pravna ureditev Skupnosti (Direktiva o habitatih in Direktiva o pticah) ali mednarodne konvencije, ker so pomembni za znanost ali biotsko raznovrstnost;

| — | habitati na območjih, ki zaradi svojih značilnosti, kraja ali strateškega pomena zaslužijo posebno navedbo. To lahko vključuje območja, na katerih so močni ali posebni pritiski, ali območja, ki si zaslužijo poseben režim varstva. |
| --- | --- |

—

habitati na območjih, ki zaradi svojih značilnosti, kraja ali strateškega pomena zaslužijo posebno navedbo. To lahko vključuje območja, na katerih so močni ali posebni pritiski, ali območja, ki si zaslužijo poseben režim varstva.

Biološke lastnosti

| — | Opis bioloških skupnosti, povezanih s prevladujočimi habitati morskega dna in vodnega stolpa. To bi vključevalo informacije o fitoplanktonskih in zooplanktonskih skupnostih, vključno z vrstami ter sezonsko in geografsko spremenljivostjo; |
| --- | --- |

—

Opis bioloških skupnosti, povezanih s prevladujočimi habitati morskega dna in vodnega stolpa. To bi vključevalo informacije o fitoplanktonskih in zooplanktonskih skupnostih, vključno z vrstami ter sezonsko in geografsko spremenljivostjo;

| — | informacije o kritosemenkah, makroalgah in nižjih nevretenčarjih, vključno s posameznimi živalskimi vrstami, biomaso in letno/sezonsko spremenljivostjo; |
| --- | --- |

—

informacije o kritosemenkah, makroalgah in nižjih nevretenčarjih, vključno s posameznimi živalskimi vrstami, biomaso in letno/sezonsko spremenljivostjo;

| — | prikazati je treba informacije o strukturi populacije rib, vključno s številčnostjo, porazdelitvijo in strukturo starosti/velikosti populacije; |
| --- | --- |

—

prikazati je treba informacije o strukturi populacije rib, vključno s številčnostjo, porazdelitvijo in strukturo starosti/velikosti populacije;

| — | opis populacijske dinamike, naravnega in dejanskega območja razširjenosti ter statusa vrst morskih sesalcev in plazilcev, ki se pojavljajo v tej morski regiji ali podregiji; |
| --- | --- |

—

opis populacijske dinamike, naravnega in dejanskega območja razširjenosti ter statusa vrst morskih sesalcev in plazilcev, ki se pojavljajo v tej morski regiji ali podregiji;

| — | opis dinamike populacije, naravnega in dejanskega območja razširjenosti ter statusa vrst morskih ptic, ki se pojavljajo v morski regiji ali podregiji; |
| --- | --- |

—

opis dinamike populacije, naravnega in dejanskega območja razširjenosti ter statusa vrst morskih ptic, ki se pojavljajo v morski regiji ali podregiji;

| — | opis dinamike populacije, naravnega in dejanskega območja razširjenosti ter statusa ostalih vrst, ki se pojavljajo v morski regiji ali podregiji, ki so vključeni v pravno ureditev Skupnosti ali mednarodne sporazume; |
| --- | --- |

—

opis dinamike populacije, naravnega in dejanskega območja razširjenosti ter statusa ostalih vrst, ki se pojavljajo v morski regiji ali podregiji, ki so vključeni v pravno ureditev Skupnosti ali mednarodne sporazume;

| — | seznam časovnega pojavljanja, številčnosti in prostorske porazdelitve neavtohtonih in eksotičnih vrst ali po potrebi gensko ločenih oblik avtohtonih vrst, ki so prisotne v morski regiji ali podregiji. |
| --- | --- |

—

seznam časovnega pojavljanja, številčnosti in prostorske porazdelitve neavtohtonih in eksotičnih vrst ali po potrebi gensko ločenih oblik avtohtonih vrst, ki so prisotne v morski regiji ali podregiji.

Druge značilnosti

| — | Opis stanja, kar zadeva kemikalije, vključno z nevarnimi kemikalijami, onesnaženostjo usedlin, nevarnimi območji, težavami z zdravjem in okužbo živih organizmov (zlasti živih organizmov, namenjenih za prehrano ljudi); |
| --- | --- |

—

Opis stanja, kar zadeva kemikalije, vključno z nevarnimi kemikalijami, onesnaženostjo usedlin, nevarnimi območji, težavami z zdravjem in okužbo živih organizmov (zlasti živih organizmov, namenjenih za prehrano ljudi);

| — | opis katerih koli drugih lastnosti ali posebnosti, ki so tipične ali značilne za morsko regijo ali podregijo. |
| --- | --- |

—

opis katerih koli drugih lastnosti ali posebnosti, ki so tipične ali značilne za morsko regijo ali podregijo.

Tabela 2

Pritiski in vplivi

| Fizična škoda | — | Dušenje (npr. zaradi umetnih struktur, odstranjevanja izkopanega materiala); |
| --- | --- | --- |

Fizična škoda

—

Dušenje (npr. zaradi umetnih struktur, odstranjevanja izkopanega materiala);

| — | pečatenje (npr. zaradi trajnih konstrukcij). |
| --- | --- |

—

pečatenje (npr. zaradi trajnih konstrukcij).

Fizične poškodbe

| — | Spremembe v zamuljenju (npr. z izpusti, povečanim razlitjem, izkopavanjem); |
| --- | --- |

—

Spremembe v zamuljenju (npr. z izpusti, povečanim razlitjem, izkopavanjem);

| — | površinska obraba (npr. zaradi čolnarjenja, sidranja, komercialnega ribolova); |
| --- | --- |

—

površinska obraba (npr. zaradi čolnarjenja, sidranja, komercialnega ribolova);

| — | izbirna ekstrakcija (npr. zaradi komercialnega ribolova, zbiranja izkopanega materiala, zapletanja). |
| --- | --- |

—

izbirna ekstrakcija (npr. zaradi komercialnega ribolova, zbiranja izkopanega materiala, zapletanja).

Druge fizične motnje

| — | Podvodni hrup (npr. čolnarjenje, potresi); |
| --- | --- |

—

Podvodni hrup (npr. čolnarjenje, potresi);

| — | odpadki v morju. |
| --- | --- |

—

odpadki v morju.

Vplivanje na naravne hidrološke procese

| — | Bistvene spremembe v toplotnem režimu (npr. zaradi izpustov, elektrarn); |
| --- | --- |

—

Bistvene spremembe v toplotnem režimu (npr. zaradi izpustov, elektrarn);

| — | bistvene spremembe v slanosti (npr. zaradi konstrukcij, ki ovirajo gibanje vode, odvzema vode). |
| --- | --- |

—

bistvene spremembe v slanosti (npr. zaradi konstrukcij, ki ovirajo gibanje vode, odvzema vode).

Okužba z nevarnimi snovi

| — | Uvajanje sintetičnih sestavin (npr. prednostne snovi po Direktivi 2000/60/ES, ki so pomembne za morsko okolje, biološko aktivne snovi, pesticidi, premazi proti obraščanju, farmacevtski izdelki, npr. zaradi izgube iz razpršenih virov, onesnaženja, ki ga povzročijo ladje v primeru nesreč, izpustov v zrak); |
| --- | --- |

—

Uvajanje sintetičnih sestavin (npr. prednostne snovi po Direktivi 2000/60/ES, ki so pomembne za morsko okolje, biološko aktivne snovi, pesticidi, premazi proti obraščanju, farmacevtski izdelki, npr. zaradi izgube iz razpršenih virov, onesnaženja, ki ga povzročijo ladje v primeru nesreč, izpustov v zrak);

| — | uvajanje nesintetičnih sestavin (npr. težke kovine, ogljikovodiki, npr. zaradi onesnaženja, ki ga povzročijo ladje v primeru nesreč, izpustov v zrak, z rečnimi vnosi); |
| --- | --- |

—

uvajanje nesintetičnih sestavin (npr. težke kovine, ogljikovodiki, npr. zaradi onesnaženja, ki ga povzročijo ladje v primeru nesreč, izpustov v zrak, z rečnimi vnosi);

| — | uvajanje radionuklidov. |
| --- | --- |

—

uvajanje radionuklidov.

Obogatitev s hranilnimi in organskimi snovmi

| — | Vnos dušika in fosforja (npr. neposredni izpusti iz točkovnih virov, izgube iz razpršenih virov, vključno s kmetijstvom, izpusti v zrak); |
| --- | --- |

—

Vnos dušika in fosforja (npr. neposredni izpusti iz točkovnih virov, izgube iz razpršenih virov, vključno s kmetijstvom, izpusti v zrak);

| — | obogatitev z organskimi snovmi (npr. marikultura, rečni vnosi). |
| --- | --- |

—

obogatitev z organskimi snovmi (npr. marikultura, rečni vnosi).

Biološka motnja

| — | Uvajanje mikrobioloških patogenov; |
| --- | --- |

—

Uvajanje mikrobioloških patogenov;

| — | uvajanje neavtohtonih vrst in premestitev na drugo mesto; |
| --- | --- |

—

uvajanje neavtohtonih vrst in premestitev na drugo mesto;

| — | izbirna ekstrakcija vrst (npr. zaradi komercialnega in rekreacijskega ribolova). |
| --- | --- |

—

izbirna ekstrakcija vrst (npr. zaradi komercialnega in rekreacijskega ribolova).

---

PRILOGA IV

OKVIRNI SEZNAM ZNAČILNOSTI, KI SE UPOŠTEVAJO PRI DOLOČITVI OKOLJSKIH CILJNIH VREDNOSTI

(IZ ČLENOV 10(1) IN 22)

| 1. | Ustrezna pokritost vseh elementov, značilnih za morske vode pod suverenostjo ali v pristojnosti države članice znotraj morske regije ali podregije. |
| --- | --- |

1.

Ustrezna pokritost vseh elementov, značilnih za morske vode pod suverenostjo ali v pristojnosti države članice znotraj morske regije ali podregije.

| 2. | Treba je zastaviti (a) ciljne vrednosti, ki ustvarjajo želene pogoje, ki imajo podlago v določitvi dobrega okoljskega stanja; (b) merljive ciljne vrednosti in s tem povezane kazalce, ki dopuščajo spremljanje in ocenjevanje; in (c) operativne ciljne vrednosti v zvezi z dejanskimi izvedbenimi ukrepi za podporo pri doseganju teh ciljnih vrednosti. |
| --- | --- |

2.

Treba je zastaviti (a) ciljne vrednosti, ki ustvarjajo želene pogoje, ki imajo podlago v določitvi dobrega okoljskega stanja; (b) merljive ciljne vrednosti in s tem povezane kazalce, ki dopuščajo spremljanje in ocenjevanje; in (c) operativne ciljne vrednosti v zvezi z dejanskimi izvedbenimi ukrepi za podporo pri doseganju teh ciljnih vrednosti.

| 3. | Določanje okoljskega stanja, ki ga je treba doseči ali ohraniti, in oblikovanje stanja glede na merljive lastnosti elementov, ki so značilni za morske vode države članice znotraj morske regije ali podregije. |
| --- | --- |

3.

Določanje okoljskega stanja, ki ga je treba doseči ali ohraniti, in oblikovanje stanja glede na merljive lastnosti elementov, ki so značilni za morske vode države članice znotraj morske regije ali podregije.

| 4. | Doslednost zastavljenih ciljnih vrednosti; ciljne vrednosti ne smejo biti med seboj nasprotujoče. |
| --- | --- |

4.

Doslednost zastavljenih ciljnih vrednosti; ciljne vrednosti ne smejo biti med seboj nasprotujoče.

| 5. | Določanje sredstev, potrebnih za doseganje ciljnih vrednosti. |
| --- | --- |

5.

Določanje sredstev, potrebnih za doseganje ciljnih vrednosti.

| 6. | Določitev časovnega roka za doseganje ciljnih vrednosti, vključno z morebitnimi vmesnimi ciljnimi vrednostmi. |
| --- | --- |

6.

Določitev časovnega roka za doseganje ciljnih vrednosti, vključno z morebitnimi vmesnimi ciljnimi vrednostmi.

| 7. | Določanje kazalcev, namenjenih za nadzorovanje napredka in usmerjanje upravnih odločitev k doseganju ciljnih vrednosti. |
| --- | --- |

7.

Določanje kazalcev, namenjenih za nadzorovanje napredka in usmerjanje upravnih odločitev k doseganju ciljnih vrednosti.

| 8. | Določanje referenčnih točk, kjer je to ustrezno (ciljne in mejne referenčne točke). |
| --- | --- |

8.

Določanje referenčnih točk, kjer je to ustrezno (ciljne in mejne referenčne točke).

| 9. | Skrbno preučevanje družbenih in gospodarskih razmer pri zastavljanju ciljev. |
| --- | --- |

9.

Skrbno preučevanje družbenih in gospodarskih razmer pri zastavljanju ciljev.

| 10. | Preučevanje zastavljenih okoljskih ciljnih vrednosti, s tem povezanih kazalcev ter mejnih in ciljnih referenčnih točk, razvitih na podlagi okoljskega cilja, določenega v členu 1 te direktive, da se presodi, ali bi morskim vodam, ki so pod suverenostjo in v pristojnosti držav članic znotraj morskega regije, z doseganjem ciljnih vrednosti zagotovili stanje, ki jim ustreza. |
| --- | --- |

10.

Preučevanje zastavljenih okoljskih ciljnih vrednosti, s tem povezanih kazalcev ter mejnih in ciljnih referenčnih točk, razvitih na podlagi okoljskega cilja, določenega v členu 1 te direktive, da se presodi, ali bi morskim vodam, ki so pod suverenostjo in v pristojnosti držav članic znotraj morskega regije, z doseganjem ciljnih vrednosti zagotovili stanje, ki jim ustreza.

| 11. | Združljivost ciljnih vrednosti, katerim so se Skupnost in države članice zavezale s pomembnimi mednarodnimi in regionalnimi sporazumi, ter uporaba tistih, ki so najpomembnejši za zadevno morsko regijo ali podregijo z namenom doseči okoljski cilj iz člena 1 te direktive. |
| --- | --- |

11.

Združljivost ciljnih vrednosti, katerim so se Skupnost in države članice zavezale s pomembnimi mednarodnimi in regionalnimi sporazumi, ter uporaba tistih, ki so najpomembnejši za zadevno morsko regijo ali podregijo z namenom doseči okoljski cilj iz člena 1 te direktive.

| 12. | Ko se niz ciljnih vrednosti in kazalcev zbere, bi jih bilo treba preučiti skupaj in glede na okoljski cilj, določen v členu 1 te direktive, da se presodi, ali bo doseganje ciljnih vrednosti morskemu okolju zagotovilo stanje, ki mu ustreza. |
| --- | --- |

12.

Ko se niz ciljnih vrednosti in kazalcev zbere, bi jih bilo treba preučiti skupaj in glede na okoljski cilj, določen v členu 1 te direktive, da se presodi, ali bo doseganje ciljnih vrednosti morskemu okolju zagotovilo stanje, ki mu ustreza.

---

PRILOGA V

PROGRAMI SPREMLJANJA

(IZ ČLENOV 11(1) IN 22)

| 1. | Treba je zagotoviti informacije za presojo okoljskega stanja ter za ocenitev oddaljenosti od, in napredka k, doseganju dobrega okoljskega stanja v skladu s Prilogo III ter merili in metodološkimi standardi, ki jih je treba določiti v skladu s členom 9(3) te direktive. |
| --- | --- |

1.

Treba je zagotoviti informacije za presojo okoljskega stanja ter za ocenitev oddaljenosti od, in napredka k, doseganju dobrega okoljskega stanja v skladu s Prilogo III ter merili in metodološkimi standardi, ki jih je treba določiti v skladu s členom 9(3) te direktive.

| 2. | Treba je zagotoviti nastajanje informacij, ki omogočajo prepoznavanje ustreznih kazalcev za okoljske ciljne vrednosti, predvidene v členu 10 te direktive. |
| --- | --- |

2.

Treba je zagotoviti nastajanje informacij, ki omogočajo prepoznavanje ustreznih kazalcev za okoljske ciljne vrednosti, predvidene v členu 10 te direktive.

| 3. | Treba je zagotoviti nastajanje informacij, ki omogočajo presojo vpliva na ukrepe iz člena 13 te direktive. |
| --- | --- |

3.

Treba je zagotoviti nastajanje informacij, ki omogočajo presojo vpliva na ukrepe iz člena 13 te direktive.

| 4. | Treba je vključiti dejavnosti, da se ugotovi vzrok spremembe in s tem uvede morebitne korektivne ukrepe, potrebne za ponovno doseganje dobrega okoljskega stanja, če se ugotovi, da je prišlo do odmikanja od želenega stanja. |
| --- | --- |

4.

Treba je vključiti dejavnosti, da se ugotovi vzrok spremembe in s tem uvede morebitne korektivne ukrepe, potrebne za ponovno doseganje dobrega okoljskega stanja, če se ugotovi, da je prišlo do odmikanja od želenega stanja.

| 5. | Treba je zagotoviti informacije o kemičnih onesnaževalih v vrstah z območij komercialnega ribolova, ki se uporabljajo za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

5.

Treba je zagotoviti informacije o kemičnih onesnaževalih v vrstah z območij komercialnega ribolova, ki se uporabljajo za prehrano ljudi.

| 6. | Treba je vključiti dejavnosti za potrditev, da se s popravnimi ukrepi dosežejo želene spremembe, ne pa neželeni stranski učinki. |
| --- | --- |

6.

Treba je vključiti dejavnosti za potrditev, da se s popravnimi ukrepi dosežejo želene spremembe, ne pa neželeni stranski učinki.

| 7. | Treba je zbrati informacije na podlagi morskih regij ali podregij v skladu s členom 4 te direktive. |
| --- | --- |

7.

Treba je zbrati informacije na podlagi morskih regij ali podregij v skladu s členom 4 te direktive.

| 8. | Treba je zagotoviti primerljivost ocenjevalnih pristopov in metod med morskimi regijami in/ali podregijami in znotraj njih. |
| --- | --- |

8.

Treba je zagotoviti primerljivost ocenjevalnih pristopov in metod med morskimi regijami in/ali podregijami in znotraj njih.

| 9. | Treba je razviti tehnične specifikacije in standardizirane metode za spremljanje na ravni Skupnosti, da se omogoči primerljivost informacij. |
| --- | --- |

9.

Treba je razviti tehnične specifikacije in standardizirane metode za spremljanje na ravni Skupnosti, da se omogoči primerljivost informacij.

| 10. | Treba zagotoviti čim boljšo združljivost z obstoječimi programi, razvitimi na regionalni in mednarodni ravni, da se tako pospeši skladnost med temi programi in izogne podvajanju prizadevanj, z uporabo tistih smernic za spremljanje, ki so najpomembnejše za zadevno morsko regijo ali podregijo. |
| --- | --- |

10.

Treba zagotoviti čim boljšo združljivost z obstoječimi programi, razvitimi na regionalni in mednarodni ravni, da se tako pospeši skladnost med temi programi in izogne podvajanju prizadevanj, z uporabo tistih smernic za spremljanje, ki so najpomembnejše za zadevno morsko regijo ali podregijo.

| 11. | Presojo o bistvenih spremembah okoljskih pogojev je treba vključiti kot del začetne presoje iz člena 8 te direktive, kakor tudi nove in nastajajoče zadeve, kjer je to potrebno. |
| --- | --- |

11.

Presojo o bistvenih spremembah okoljskih pogojev je treba vključiti kot del začetne presoje iz člena 8 te direktive, kakor tudi nove in nastajajoče zadeve, kjer je to potrebno.

| 12. | Treba je obravnavati ustrezne elemente, naštete v Prilogi III, in njihovo naravno spremenljivost kot del začetne presoje, predvidene v členu 8 te direktive, in oceniti trende, usmerjene k doseganju okoljskih ciljev, določenih v členu 10(1) te direktive, z uporabljanjem določenih kazalcev in njihovih mejnih ali ciljnih referenčnih točk, kjer je to primerno. |
| --- | --- |

12.

Treba je obravnavati ustrezne elemente, naštete v Prilogi III, in njihovo naravno spremenljivost kot del začetne presoje, predvidene v členu 8 te direktive, in oceniti trende, usmerjene k doseganju okoljskih ciljev, določenih v členu 10(1) te direktive, z uporabljanjem določenih kazalcev in njihovih mejnih ali ciljnih referenčnih točk, kjer je to primerno.

---

PRILOGA VI

PROGRAMI UKREPOV

(IZ ČLENA 13(1) IN 22)

| 1. | Nadzorovanje vnosa: upravljavski ukrepi, ki vplivajo na količino dovoljene človekove dejavnosti. |
| --- | --- |

1.

Nadzorovanje vnosa: upravljavski ukrepi, ki vplivajo na količino dovoljene človekove dejavnosti.

| 2. | Nadzorovanje iznosa: upravljavski ukrepi, ki vplivajo na dovoljeno stopnjo motnje komponente ekosistema. |
| --- | --- |

2.

Nadzorovanje iznosa: upravljavski ukrepi, ki vplivajo na dovoljeno stopnjo motnje komponente ekosistema.

| 3. | Nadzori prostorske in časovne porazdelitve: upravljavski ukrepi, ki vplivajo na to, kje in kdaj se dovoli dejavnost. |
| --- | --- |

3.

Nadzori prostorske in časovne porazdelitve: upravljavski ukrepi, ki vplivajo na to, kje in kdaj se dovoli dejavnost.

| 4. | Ukrepi za usklajevanje upravljanja: orodja, ki zagotavljajo, da je upravljanje usklajeno. |
| --- | --- |

4.

Ukrepi za usklajevanje upravljanja: orodja, ki zagotavljajo, da je upravljanje usklajeno.

| 5. | Gospodarske pobude: upravljavski ukrepi, ki so v gospodarskem interesu tistih, ki uporabljajo morske ekosisteme za delovanje na načine, ki pripomorejo k doseganju cilja dobrega okoljskega stanja. |
| --- | --- |

5.

Gospodarske pobude: upravljavski ukrepi, ki so v gospodarskem interesu tistih, ki uporabljajo morske ekosisteme za delovanje na načine, ki pripomorejo k doseganju cilja dobrega okoljskega stanja.

| 6. | Orodja za ublažitev in sanacijo: upravljavska orodja, ki usmerjajo človekove dejavnosti k obnavljanju poškodovanih komponent morskih ekosistemov. |
| --- | --- |

6.

Orodja za ublažitev in sanacijo: upravljavska orodja, ki usmerjajo človekove dejavnosti k obnavljanju poškodovanih komponent morskih ekosistemov.

| 7. | Komunikacija, vključevanje interesnih skupin in večanje javne ozaveščenosti. |
| --- | --- |

7.

Komunikacija, vključevanje interesnih skupin in večanje javne ozaveščenosti.

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je oktobra 2005 sprejela Predlog (1) direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Direktiva o morski strategiji). Predlog je bil Svetu predstavljen 21. novembra 2005.

Evropski parlament je 13. novembra 2006 v prvi obravnavi predloga sprejel mnenje.

Odbor regij je mnenje sprejel 26. aprila 2006 (2).

Evropski Ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 20. aprila 2006 (3).

Svet je sprejel skupno stališče dne 23. julija 2007.

II.   CILJ

Glavni cilj predlagane direktive, ki jo je treba obravnavati kot okoljski steber prihodnje pomorske politike EU, je določitev okvira za varstvo in ohranjanje morskega okolja, preprečevanje njegovega slabšanja in, kadar je to izvedljivo, obnovo tega okolja na območjih, ki so jih prizadeli škodljivi učinki.

To bi se doseglo z razvojem in izvajanjem morskih strategij s strani držav članic, s ciljem doseganja ali ohranjanja dobrega okoljskega stanja v morskem okolju najpozneje do leta 2021.

Morske strategije bi pri upravljanju človekovih dejavnosti uporabljale ekosistemski pristop, hkrati pa bi omogočale trajnostno rabo morskega blaga in storitev.

Direktiva bi poleg tega prispevala k skladnosti različnih politik, sporazumov in zakonodajnih ukrepov, ki vplivajo na morsko okolje, njen namen pa bi bil zagotoviti vključevanje okoljskih vprašanj v te politike, sporazume in zakonodajne ukrepe.

Sodelovanje na regionalni ravni bi bilo bistvenega pomena za uspešno izvajanje Direktive. V zameno bi Direktiva prispevala k izboljšanju delovanja na mednarodni ravni, zlasti v okviru konvencij o regionalnih morjih v zvezi z varstvom morskega okolja, in sicer z zagotavljanjem jasnega, pravno zavezujočega okvira, v katerem bi delovale države članice.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

Splošni vidik

Skupno stališče dobesedno, delno ali idejno vključuje številne spremembe, ki jih je predlagal Evropski parlament v prvi obravnavi. Spremembe besedilo predlagane direktive izboljšujejo ali ga pojasnjujejo. Druge spremembe v skupnem stališču niso bile upoštevane, ker se je Svet strinjal, da so nepotrebne ali nesprejemljive, v nekaj primerih pa niso bile upoštevane, ker so se nanašale na določbe prvotnega predloga Komisije, ki pa so se črtale ali povsem preoblikovale.

Svet si je zlasti prizadeval razjasniti področje uporabe in cilje predlagane direktive s tem, da je dodal opredelitev ključnih izrazov in konceptov (člen 3) ter prilogo (Priloga I), ki vsebuje generične kakovostne deskriptorje za pomoč pri določanju dobrega okoljskega stanja, pri čemer je upošteval, da gre za predlog okvirne direktive, ki naj ne bi oteževala izvajanja s preobiljem tehničnih podrobnosti.

Svet je poleg tega dodal ali spremenil več določb za določitev obveznosti držav članic pri izvajanju. Pojasnjene so zlasti obveznosti držav članic brez morskih voda, in sicer tako, da se zagotovi, da bodo vse države članice EU sodelovale pri doseganju dobrega okoljskega stanja v morskem okolju (člena 6 in 24).

Skupno stališče predvideva tudi primere, ko ni nujno, da se okoljske ciljne vrednosti držav članic uresničijo oz. uresničijo v okviru predvidenega časovnega razporeda (člen 14). V takšnih primerih bi imele države članice dvojno obveznost, in sicer da Komisiji zagotovijo utemeljitve ter sprejmejo ad hoc ukrepe za ublažitev škode. Po drugi strani določa besedilo, o katerem se je sporazumel Svet, primere, kjer je treba ukrepati hitreje in odločneje (glej člen 5(3) o pilotnih projektih in člen 13(4) o morskih zaščitenih območjih).

Posamezni vidiki

(1)   Dobro okoljsko stanje

Svet podobno kot EP meni, da je dobro okoljsko stanje v tej predlagani direktivi osrednjega pomena. Instituciji sta prvotni predlog logično dopolnili z opredelitvijo ter določili kakovostne deskriptorje za pomoč pri določanju dobrega okoljskega stanja v posamezni morski regiji ali podregiji.

Čeprav je mnogo elementov iz 11 sprememb, ki jih je sprejel EP v zvezi z dobrim okoljskim stanjem, obravnavanih v skupnem stališču, je treba poudariti, da sta se instituciji odločili za precej različna pristopa. Koncept Sveta temelji predvsem na stanju (drugače povedano: katere so lastnosti, ki morajo biti prisotne, da bi menili, da je stanje morskega okolja dobro; gl. Prilogo I), obenem pa priznava, da je veliko verjetneje, da nekatere človekove dejavnosti (povezane s kmetijstvom, ribištvom ali prevozom) iz očitnih razlogov večajo pritisk na morsko okolje (gl. tabelo 2 Priloge III). Po drugi strani se večina sprememb s strani EP, čeprav ne vse, osredotoča na pritiske na morsko okolje, ki so posledica človekove dejavnosti, pa tudi na pritiske posameznih sektorjev na morsko okolje. Poleg tega stopnja tehničnih podrobnosti v več spremembah s strani EP ni skladna s pristopom Sveta k temu predlogu okvirne direktive.

(2)   Cilji, časovni razporedi in stroški

Svet poudarja, da je sprejel ambiciozen in realističen pristop k zadevnim vprašanjem o obveznostih in časovnih razporedih.

Svet za razliko od EP in glede na raznolikost razmer v Evropi nasprotuje splošni poostritvi rokov, zlasti letu 2017 namesto 2021, za doseganje dobrega okoljskega stanja. Skupno stališče kljub temu omogoča hitrejše izvajanje, kadar koli države članice presodijo, da je to zaželeno in/ali izvedljivo (gl. člen 5(3)). Poleg tega je treba opomniti, da je časovni razpored Sveta za to direktivo časovno usklajen z izvajanjem in poročanjem iz Okvirne direktive o vodah.

Svet tudi meni, da ne bi bilo realistično pričakovati, da bi dobro okoljsko stanje postalo pravno zavezujoč cilj do leta 2021 (primerjaj spremembo 24 EP z drugim pododstavkom člena 1(1) skupnega stališča), pa naj bo to še tako zaželeno. Na podlagi skupnega stališča je nujno treba sprejeti več ukrepov in narediti več korakov v skladu z natančnim časovnim razporedom. Zgolj s tem bi lahko zagotovili viden napredek v smeri doseganja dobrega okoljskega stanja, če ne celo popolno dosego tega cilja do leta 2021.

V zvezi s tem je Svet menil tudi, da države članice pri razvoju in izvajanju morskih strategij ne bi smele biti zavezane k temu, da sprejmejo posebne korake, če ni bistvenega tveganja za okolje ali če bi bili ob upoštevanju tveganja za morsko okolje stroški nesorazmerni. Vendar pa morajo tudi tukaj države članice Komisiji zagotoviti utemeljitev.

(3)   Morske strategije in regionalno sodelovanje

Svet se z EP strinja, da je sodelovanje v okviru morskih regij ali podregij, tako med državami članicami EU kot s tretjimi državami, odločilnega pomena. Skupno stališče poudarja potrebo po tem, da se uporabljajo obstoječe mednarodne institucionalne strukture sodelovanja, vključno s tistimi, ki jih določajo konvencije o regionalnih morjih, da se prepreči podvajanje prizadevanj.

Vendar pa Svet ne more sprejeti izraza, predlaganega v spremembi 33, in sicer skupne odgovornosti za razvoj ene morske strategije za posamezno regijo ali podregijo. S tem bi se razdelila pravna odgovornost za skladnost na več držav članic in bi se oviral napredek v smeri cilja predlagane direktive. Svet meni, da mora končno odgovornost za izpolnjevanje obveznosti v skladu z zakonodajo Skupnosti na splošno in zlasti v skladu s to direktivo strogo prevzeti posamezna država članica.

IV.   SKLEP

Svet meni, da skupno stališče predstavlja uravnotežen sklop ukrepov, ki naj bi prispevali k uresničevanju ciljev okoljske politike Skupnosti v skladu s členom 174(1) Pogodbe ES. Skupno stališče bi lahko bilo ustrezen odgovor na zahtevo iz 6. okoljskega akcijskega programa Skupnosti (4), ki odraža nujno potrebo po obravnavanju vse večje zaskrbljenosti glede stanja evropskih oceanov in morij ter ima za cilj „pospeševanje trajnostne rabe morij in ohranjanje morskih ekosistemov“.

S skupnim stališčem bi zlasti bistveno pospešili varstvo in ohranjanje morskega okolja. Z njim bi tudi zagotovili učinkovito izvajanje s strani držav članic ob upoštevanju posebnih okoliščin na regijski ali podregijski ravni.

Svet pričakuje konstruktivne razprave z Evropskim parlamentom, ki bodo omogočile čim hitrejše sprejetje Direktive.

---

(1)  Dok. 13759/05 – COM(2005) 505 konč.

(2)  UL C 206, 29.8.2006, str. 5.

(3)  UL C 185, 8.8.2006, str. 20.

(4)  Sklep št. 1600/2002/ES (UL L 242, 10.9.2002, str. 1).

---