# Az Európai Unió C 245/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 245 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. október 19. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 245

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. október 19.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2007/C 245/01 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 245/02 | A Bizottság értesítése az EK-Szerződés 95. cikkének (4), (5) és (6) bekezdése alapján – Harmonizációs közösségi intézkedések rendelkezéseinél szigorúbb nemzeti intézkedések fenntartásának vagy bevezetésének engedélyezése (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 245/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4692 – Barclays/ABN AMRO) (
  1
  ) | 6 |
| 2007/C 245/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4845 – Santander/ABN AMRO) (
  1
  ) | 6 |
| 2007/C 245/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4730 – Yara/Kemira GrowHow) (
  1
  ) | 7 |
| 2007/C 245/06 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4721 – AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company) (
  1
  ) | 7 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2007/C 245/01

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

1

2007/C 245/02

A Bizottság értesítése az EK-Szerződés 95. cikkének (4), (5) és (6) bekezdése alapján – Harmonizációs közösségi intézkedések rendelkezéseinél szigorúbb nemzeti intézkedések fenntartásának vagy bevezetésének engedélyezése (
  1
  )

1

4

2007/C 245/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4692 – Barclays/ABN AMRO) (
  1
  )

1

6

2007/C 245/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4845 – Santander/ABN AMRO) (
  1
  )

1

6

2007/C 245/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4730 – Yara/Kemira GrowHow) (
  1
  )

1

7

2007/C 245/06

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4721 – AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company) (
  1
  )

1

7

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 245/07 | Euro-átváltási árfolyamok | 8 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2007/C 245/08 | A Franciaország kontinentális részét Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique, illetve Réunion területével összekötő menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettségeinek módosítása Franciaország által (
  1
  ) | 9 |
| 2007/C 245/09 | A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  ) | 12 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2007/C 245/07

Euro-átváltási árfolyamok

8

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2007/C 245/08

A Franciaország kontinentális részét Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique, illetve Réunion területével összekötő menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettségeinek módosítása Franciaország által (
  1
  )

1

9

2007/C 245/09

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  )

1

12

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 245/10 | Pályázati felhívás az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának Kapacitások egyedi programjához kapcsolódó munkaprogram alapján | 20 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 245/11 | Állami támogatás – Németország – Állami támogatás C 36/07 (ex NN 25/07) – A Deutsche Post AG számára nyújtott állami támogatás – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 21 |
| 2007/C 245/12 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4934 – KazMunaiGaz/Rompetrol) (
  1
  ) | 45 |
| 2007/C 245/13 | Értesítés az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdése értelmében a COMP/37.984 – SkyTeam ügyben (
  1
  ) | 46 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

2007/C 245/10

Pályázati felhívás az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának Kapacitások egyedi programjához kapcsolódó munkaprogram alapján

20

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2007/C 245/11

Állami támogatás – Németország – Állami támogatás C 36/07 (ex NN 25/07) – A Deutsche Post AG számára nyújtott állami támogatás – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

21

2007/C 245/12

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4934 – KazMunaiGaz/Rompetrol) (
  1
  )

1

45

2007/C 245/13

Értesítés az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdése értelmében a COMP/37.984 – SkyTeam ügyben (
  1
  )

1

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 19.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 245/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 245/1

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 245/01)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.9.12. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 184/07 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Cuneo fiscale [riduzione delle base imponibile IRAP — art. 1, comma 266, lettera a), legge 27 dicembre 2006, n. 296] |
| Jogalap | Emendamento all'articolo 11, comma 1, lettera a), nn. 2 e 4, del decreto legislativo n. 446/97, decreto che istituisce l'IRAP, come modificato dall'articolo 1, comma 266, lettera a), legge 27 dicembre 2006, n. 296 (legge finanziaria 2007) |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | — |
| Támogatás formája | Adóalap-csökkentés |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | Támogatásnak nem minősülő intézkedés |
| Időtartam | 2007.2.1.- |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministero dell'Economia e delle finanze |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.9.12.

Támogatás száma

N 184/07

Tagállam

Olaszország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Cuneo fiscale [riduzione delle base imponibile IRAP — art. 1, comma 266, lettera a), legge 27 dicembre 2006, n. 296]

Jogalap

Emendamento all'articolo 11, comma 1, lettera a), nn. 2 e 4, del decreto legislativo n. 446/97, decreto che istituisce l'IRAP, come modificato dall'articolo 1, comma 266, lettera a), legge 27 dicembre 2006, n. 296 (legge finanziaria 2007)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

—

Támogatás formája

Adóalap-csökkentés

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

Támogatásnak nem minősülő intézkedés

Időtartam

2007.2.1.-

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministero dell'Economia e delle finanze

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.8.23. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 278/07 |
| Tagállam | Németország |
| Régió | Sachsen-Anhalt |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Richtlinie über die Gewährung von Zuwendungen zur Förderung des Schutzes und der Verwertung von Erfindungen (Patentförderung) |
| Jogalap | Richtlinie über die Gewährung von Zuwendungen zur Förderung des Schutzes und der Verwertung von Erfindungen (Patentförderung)
  Verwaltungsvorschriften zu § 44 der Landeshaushaltsordnung (VV-LHO)
  Verwaltungsverfahrensgesetz Sachsen-Anhalt (VwVfG LSA) in Verbindung mit dem Verwaltungsverfahrensgesetz (VwVfG)
  Mittelstandsförderungsgesetz (MFG) |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés, kis- és középvállalkozások |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás, visszatérítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 0,7 millió EUR; tervezett támogatás teljes összege: 4,2 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 70 % |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Investitionsbank Sachsen-Anhalt |
| Domplatz 12 |
| D-39104 Magdeburg |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.8.23.

Támogatás száma

N 278/07

Tagállam

Németország

Régió

Sachsen-Anhalt

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Richtlinie über die Gewährung von Zuwendungen zur Förderung des Schutzes und der Verwertung von Erfindungen (Patentförderung)

Jogalap

Richtlinie über die Gewährung von Zuwendungen zur Förderung des Schutzes und der Verwertung von Erfindungen (Patentförderung)

Verwaltungsvorschriften zu § 44 der Landeshaushaltsordnung (VV-LHO)

Verwaltungsverfahrensgesetz Sachsen-Anhalt (VwVfG LSA) in Verbindung mit dem Verwaltungsverfahrensgesetz (VwVfG)

Mittelstandsförderungsgesetz (MFG)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés, kis- és középvállalkozások

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás, visszatérítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 0,7 millió EUR; tervezett támogatás teljes összege: 4,2 millió EUR

Támogatás intenzitása

70 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Investitionsbank Sachsen-Anhalt

Domplatz 12

D-39104 Magdeburg

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.9.10. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 335/07 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Val d'Aosta |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Modificazioni alla legge regionale n. 84/1993 «Interventi in favore della ricerca e dello sviluppo» |
| Jogalap | Disegno di legge regionale n. 175 «Modificazioni alla legge regionale 7 dicembre 1993 n. 84 (Interventi regionali a favore della ricerca e dello sviluppo)» |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 6 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 80 % |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Regione Val d'Aosta |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.9.10.

Támogatás száma

N 335/07

Tagállam

Olaszország

Régió

Val d'Aosta

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Modificazioni alla legge regionale n. 84/1993 «Interventi in favore della ricerca e dello sviluppo»

Jogalap

Disegno di legge regionale n. 175 «Modificazioni alla legge regionale 7 dicembre 1993 n. 84 (Interventi regionali a favore della ricerca e dello sviluppo)»

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 6 millió EUR

Támogatás intenzitása

80 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Regione Val d'Aosta

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 19.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 245/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 245/4

---

A Bizottság értesítése az EK-Szerződés 95. cikkének (4), (5) és (6) bekezdése alapján – Harmonizációs közösségi intézkedések rendelkezéseinél szigorúbb nemzeti intézkedések fenntartásának vagy bevezetésének engedélyezése

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 245/02)

| 1. | 2007. június 29-én az Osztrák Köztársaság az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló, 2006. május 17-i 842/2006/EK rendelet (1) (a továbbiakban: rendelet) 9. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében 2002-ben elfogadott nemzeti intézkedésekről értesítette a Bizottságot (a Szövetségi Hivatalos Lapban 2002. december 10-én közzétett, a részlegesen vagy teljesen fluorozott szénhidrogénekre és a kén-hexafluoridra vonatkozó tilalmakról és korlátozásokról szóló BGBl. II. 447/2002. mezőgazdasági, erdészeti, környezetvédelmi és vízgazdálkodási szövetségi miniszteri rendelet (HFC-PFC-SF6 rendelet), amelyet a 2007. június 21-i BGBl. II. 139/2007. rendelet módosított, a továbbiakban: miniszteri rendelet). |
| --- | --- |

1.

2007. június 29-én az Osztrák Köztársaság az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló, 2006. május 17-i 842/2006/EK rendelet (1) (a továbbiakban: rendelet) 9. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében 2002-ben elfogadott nemzeti intézkedésekről értesítette a Bizottságot (a Szövetségi Hivatalos Lapban 2002. december 10-én közzétett, a részlegesen vagy teljesen fluorozott szénhidrogénekre és a kén-hexafluoridra vonatkozó tilalmakról és korlátozásokról szóló BGBl. II. 447/2002. mezőgazdasági, erdészeti, környezetvédelmi és vízgazdálkodási szövetségi miniszteri rendelet (HFC-PFC-SF6 rendelet), amelyet a 2007. június 21-i BGBl. II. 139/2007. rendelet módosított, a továbbiakban: miniszteri rendelet).

| 2. | A miniszteri rendelet az éghajlatváltozásról szóló ENSZ-egyezményhez csatolt Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó következő három, jórészt nagy globális felmelegedési potenciállal rendelkező üvegházhatású gázra vonatkozik: részlegesen fluorozott szénhidrogének (HFC-k), perfluor-karbonok (PFC-k), kén-hexafluorid (SF6). |
| --- | --- |

2.

A miniszteri rendelet az éghajlatváltozásról szóló ENSZ-egyezményhez csatolt Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó következő három, jórészt nagy globális felmelegedési potenciállal rendelkező üvegházhatású gázra vonatkozik: részlegesen fluorozott szénhidrogének (HFC-k), perfluor-karbonok (PFC-k), kén-hexafluorid (SF6).

| 3. | A miniszteri rendelet megtiltja a felsorolt üvegházhatású gázok forgalmazását és – a kutatási, a fejlesztési és az analitikai célú felhasználás kivételével – bizonyos berendezésekben, készülékekben és termékekben történő használatát. |
| --- | --- |

3.

A miniszteri rendelet megtiltja a felsorolt üvegházhatású gázok forgalmazását és – a kutatási, a fejlesztési és az analitikai célú felhasználás kivételével – bizonyos berendezésekben, készülékekben és termékekben történő használatát.

| 4. | A tilalmakra és az engedélyezés feltételeire vonatkozó részletes előírásokat a miniszteri rendelet 4–17. §-a tartalmazza. |
| --- | --- |

4.

A tilalmakra és az engedélyezés feltételeire vonatkozó részletes előírásokat a miniszteri rendelet 4–17. §-a tartalmazza.

| 5. | Az Osztrák Alkotmánybíróság később jogellenesnek találta, ezért (a szövetségi miniszter által a Szövetségi Hivatalos Lapban 2005. augusztus 9-én, illetve 2006. február 24-én bejelentett 2005. június 9-i és 2005. december 1-jei határozatával) megsemmisítette a miniszteri rendelet 12. §-a (2) bekezdésének 3. pontjában a HFC-k globális felmelegedési potenciáljára előírt 3 000-es határértéket, illetőleg a miniszteri rendelet 12. §-a (2) bekezdése 3. pontjának a) alpontjában meghatározott kivételt. |
| --- | --- |

5.

Az Osztrák Alkotmánybíróság később jogellenesnek találta, ezért (a szövetségi miniszter által a Szövetségi Hivatalos Lapban 2005. augusztus 9-én, illetve 2006. február 24-én bejelentett 2005. június 9-i és 2005. december 1-jei határozatával) megsemmisítette a miniszteri rendelet 12. §-a (2) bekezdésének 3. pontjában a HFC-k globális felmelegedési potenciáljára előírt 3 000-es határértéket, illetőleg a miniszteri rendelet 12. §-a (2) bekezdése 3. pontjának a) alpontjában meghatározott kivételt.

| 6. | A miniszteri rendelet 2007. évi módosítása ezen túlmenően bizonyos mértékig enyhítette a hűtési és a légkondicionálási ágazatra vonatkozó korlátozásokat, és ezzel megteremtette az összhangot a 842/2006/EK rendelet rendelkezéseivel. A miniszteri rendelet tárgyi hatályából kikerültek a mobil hűtési és légkondicionálási alkalmazások, a rögzített helyzetű alkalmazások körében pedig a tilalom csak a legfeljebb 150 g hűtőközeggel ellátott csatlakoztatható készülékekre és a legalább 20 kg hűtőközeggel ellátott egyedi készülékekre vonatkozik. Módosultak, és ezáltal az uniós joggal összhangba kerültek a HFC-ket tartalmazó aeroszolokra és a kén-hexafluorid használatára vonatkozó szabályok is. |
| --- | --- |

6.

A miniszteri rendelet 2007. évi módosítása ezen túlmenően bizonyos mértékig enyhítette a hűtési és a légkondicionálási ágazatra vonatkozó korlátozásokat, és ezzel megteremtette az összhangot a 842/2006/EK rendelet rendelkezéseivel. A miniszteri rendelet tárgyi hatályából kikerültek a mobil hűtési és légkondicionálási alkalmazások, a rögzített helyzetű alkalmazások körében pedig a tilalom csak a legfeljebb 150 g hűtőközeggel ellátott csatlakoztatható készülékekre és a legalább 20 kg hűtőközeggel ellátott egyedi készülékekre vonatkozik. Módosultak, és ezáltal az uniós joggal összhangba kerültek a HFC-ket tartalmazó aeroszolokra és a kén-hexafluorid használatára vonatkozó szabályok is.

| 7. | A 2002-es osztrák jogszabály már hatályban volt akkor, amikor a Bizottság előterjesztette az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló rendeletre irányuló javaslatát (2); ezt a javaslatot a jogalkotó az együttdöntési eljárás keretében azóta elfogadta, és 2006 júniusában ki is hirdették. Az osztrák jogszabályt ezt követően 2007-ben módosították. A 842/2006/EK rendelet célkitűzése a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó fluortartalmú gázok kibocsátásának csökkentése elsősorban az ilyen gázokat tartalmazó termékek és berendezések teljes élettartamán át végzett tározáson (3. cikk) (gázszivárgás megelőzése és megszüntetése) és az élettartam lejártát követően a gázok visszanyerésén (4. cikk) keresztül. A rendelet továbbá bizonyos felhasználási és forgalomba hozatali tilalmakat is tartalmaz (a 8. cikkben, illetve a 9. cikk (1) és (2) bekezdésében) olyan esetekre, amikor közösségi szinten lehetséges és költséghatékony alternatívák állnak rendelkezésre, illetőleg amikor a tározás és a visszanyerés javítása nem oldható meg. |
| --- | --- |

7.

A 2002-es osztrák jogszabály már hatályban volt akkor, amikor a Bizottság előterjesztette az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló rendeletre irányuló javaslatát (2); ezt a javaslatot a jogalkotó az együttdöntési eljárás keretében azóta elfogadta, és 2006 júniusában ki is hirdették. Az osztrák jogszabályt ezt követően 2007-ben módosították. A 842/2006/EK rendelet célkitűzése a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó fluortartalmú gázok kibocsátásának csökkentése elsősorban az ilyen gázokat tartalmazó termékek és berendezések teljes élettartamán át végzett tározáson (3. cikk) (gázszivárgás megelőzése és megszüntetése) és az élettartam lejártát követően a gázok visszanyerésén (4. cikk) keresztül. A rendelet továbbá bizonyos felhasználási és forgalomba hozatali tilalmakat is tartalmaz (a 8. cikkben, illetve a 9. cikk (1) és (2) bekezdésében) olyan esetekre, amikor közösségi szinten lehetséges és költséghatékony alternatívák állnak rendelkezésre, illetőleg amikor a tározás és a visszanyerés javítása nem oldható meg.

| 8. | A rendelet jogalapja kettős: a 7., 8. és 9. cikk kivételével valamennyi rendelkezés az EK-Szerződés 175. cikkének (1) bekezdésén, az említett cikkek pedig – mivel hatással vannak az EK belső piacán belül az áruk szabad mozgására – az EK-Szerződés 95. cikkén alapulnak. |
| --- | --- |

8.

A rendelet jogalapja kettős: a 7., 8. és 9. cikk kivételével valamennyi rendelkezés az EK-Szerződés 175. cikkének (1) bekezdésén, az említett cikkek pedig – mivel hatással vannak az EK belső piacán belül az áruk szabad mozgására – az EK-Szerződés 95. cikkén alapulnak.

| 9. | A rendelet 9. cikke a forgalomba hozatalról rendelkezik: megtiltja több olyan termék és berendezés forgalmazását, amelyek a rendelet hatálya alá tartozó fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmaznak, illetve amelyek ilyen gázokkal működnek. A (3) bekezdés a) pontja előírja továbbá, hogy azok a tagállamok, amelyek 2005. december 31-ig a cikkben foglaltaknál szigorúbb és a rendelet hatálya alá tartozó nemzeti intézkedéseket fogadtak el, 2012. december 31-ig fenntarthatják ezeket a nemzeti intézkedéseket. Ugyanakkor a (3) bekezdés b) pontjával összhangban a Bizottságot értesíteni kell az intézkedésekről és azok indokolásáról, és az intézkedéseknek a Szerződéssel összeegyeztethetőnek kell lenniük. |
| --- | --- |

9.

A rendelet 9. cikke a forgalomba hozatalról rendelkezik: megtiltja több olyan termék és berendezés forgalmazását, amelyek a rendelet hatálya alá tartozó fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmaznak, illetve amelyek ilyen gázokkal működnek. A (3) bekezdés a) pontja előírja továbbá, hogy azok a tagállamok, amelyek 2005. december 31-ig a cikkben foglaltaknál szigorúbb és a rendelet hatálya alá tartozó nemzeti intézkedéseket fogadtak el, 2012. december 31-ig fenntarthatják ezeket a nemzeti intézkedéseket. Ugyanakkor a (3) bekezdés b) pontjával összhangban a Bizottságot értesíteni kell az intézkedésekről és azok indokolásáról, és az intézkedéseknek a Szerződéssel összeegyeztethetőnek kell lenniük.

| 10. | A felhasználási és a forgalomba hozatali tilalmak tekintetében a miniszteri rendelet szigorúbb a közösségi szinten jelenleg hatályos szabályozásnál. |
| --- | --- |

10.

A felhasználási és a forgalomba hozatali tilalmak tekintetében a miniszteri rendelet szigorúbb a közösségi szinten jelenleg hatályos szabályozásnál.

| 11. | Az Osztrák Köztársaság szerint ezeket a rendelkezéseket azért indokolt fenntartani, hogy Ausztria teljesíthesse a Kiotói Jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségeit, vagyis 2012-re 13 %-kal csökkenthesse üvegházhatásúgáz-kibocsátásának teljes szintjét, ami az osztrák álláspont szerint összehangolt erőfeszítéseket igényel valamennyi üvegházhatású gáz tekintetében. |
| --- | --- |

11.

Az Osztrák Köztársaság szerint ezeket a rendelkezéseket azért indokolt fenntartani, hogy Ausztria teljesíthesse a Kiotói Jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségeit, vagyis 2012-re 13 %-kal csökkenthesse üvegházhatásúgáz-kibocsátásának teljes szintjét, ami az osztrák álláspont szerint összehangolt erőfeszítéseket igényel valamennyi üvegházhatású gáz tekintetében.

| 12. | Ausztria hangsúlyozza, hogy az értesítés megfelel a 842/2006/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdésében foglalt védzáradék követelményeinek, és hogy a nemzeti jogszabályban szabályozott bizonyos területek (habok, elektronikai ipar) nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá. |
| --- | --- |

12.

Ausztria hangsúlyozza, hogy az értesítés megfelel a 842/2006/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdésében foglalt védzáradék követelményeinek, és hogy a nemzeti jogszabályban szabályozott bizonyos területek (habok, elektronikai ipar) nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá.

| 13. | A 2007-es miniszteri rendelettel bevezetett módosítás emellett egyes tilalmakat megszüntetett, másokat könnyített, ezért az osztrák szabályozás ma már jobb összhangot mutat a közösségi joggal. Ausztria feltételezései szerint elfogadhatónak kell lennie, ha a 842/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok „puhítják” a Bizottságnak már bejelentett nemzeti intézkedéseiket. |
| --- | --- |

13.

A 2007-es miniszteri rendelettel bevezetett módosítás emellett egyes tilalmakat megszüntetett, másokat könnyített, ezért az osztrák szabályozás ma már jobb összhangot mutat a közösségi joggal. Ausztria feltételezései szerint elfogadhatónak kell lennie, ha a 842/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok „puhítják” a Bizottságnak már bejelentett nemzeti intézkedéseiket.

| 14. | Az értesítés elbírálása a 842/2006/EK rendelet alapján, az EK-Szerződés 95. cikkének (4) vagy (5) bekezdésével összhangban fog történni. A Bizottság hat hónapon belül jóváhagyja vagy elutasítja a nemzeti rendelkezéseket, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e szükségtelen és aránytalan akadályt a belső piac működésében. |
| --- | --- |

14.

Az értesítés elbírálása a 842/2006/EK rendelet alapján, az EK-Szerződés 95. cikkének (4) vagy (5) bekezdésével összhangban fog történni. A Bizottság hat hónapon belül jóváhagyja vagy elutasítja a nemzeti rendelkezéseket, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e szükségtelen és aránytalan akadályt a belső piac működésében.

| 15. | A jelen értesítéssel kapcsolatos bármely észrevételt az ezen értesítés közzétételétől számított harminc napon belül kell megküldeni a Bizottságnak. A harminc napon túl megküldött észrevételeket a Bizottság nem veszi figyelembe. |
| --- | --- |

15.

A jelen értesítéssel kapcsolatos bármely észrevételt az ezen értesítés közzétételétől számított harminc napon belül kell megküldeni a Bizottságnak. A harminc napon túl megküldött észrevételeket a Bizottság nem veszi figyelembe.

| 16. | Ausztria értesítésével kapcsolatban további adatok a következő címen szerezhetők be:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Környezetvédelmi Főigazgatóság |
| DG ENV. C.4. – Ipari kibocsátások, az ózonréteg védelme |
| Mr Peter Horrocks |
| Tel.: (32-2) 295 73 84 |
| E-mail: peter.horrocks@ec.europa.eu |

16.

Ausztria értesítésével kapcsolatban további adatok a következő címen szerezhetők be:

Európai Bizottság

Környezetvédelmi Főigazgatóság

DG ENV. C.4. – Ipari kibocsátások, az ózonréteg védelme

Mr Peter Horrocks

Tel.: (32-2) 295 73 84

E-mail: peter.horrocks@ec.europa.eu

---

(1)  HL L 161., 2006.6.14, 1. o.

(2)  COM(2003) 492, 2003. augusztus 11.

---

| 19.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 245/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 245/6

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4692 – Barclays/ABN AMRO)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 245/03)

2007. augusztus 6-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4692. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4692. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 19.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 245/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 245/6

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4845 – Santander/ABN AMRO)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 245/04)

2007. szeptember 19-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag spanyolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4845. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4845. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 19.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 245/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 245/7

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4730 – Yara/Kemira GrowHow)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 245/05)

2007. szeptember 21-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(2) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4730. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4730. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 19.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 245/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 245/7

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4721 – AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 245/06)

2007. július 27-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4721. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4721. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 19.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 245/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 245/8

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2007. október 18.

(2007/C 245/07)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4299 |
| JPY | Japán yen | 165,00 |
| DKK | Dán korona | 7,4539 |
| GBP | Angol font | 0,69800 |
| SEK | Svéd korona | 9,1530 |
| CHF | Svájci frank | 1,6697 |
| ISK | Izlandi korona | 85,54 |
| NOK | Norvég korona | 7,6705 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5842 |
| CZK | Cseh korona | 27,447 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 251,28 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7020 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,7107 |
| RON | Román lej | 3,3635 |
| SKK | Szlovák korona | 33,548 |
| TRY | Török líra | 1,7335 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6054 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3950 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,0833 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9132 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0864 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 313,36 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,7787 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,7401 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3225 |
| IDR | Indonéz rúpia | 13 001,37 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8123 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 62,844 |
| RUB | Orosz rubel | 35,5080 |
| THB | Thaiföldi baht | 45,105 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4299

JPY

Japán yen

165,00

DKK

Dán korona

7,4539

GBP

Angol font

0,69800

SEK

Svéd korona

9,1530

CHF

Svájci frank

1,6697

ISK

Izlandi korona

85,54

NOK

Norvég korona

7,6705

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5842

CZK

Cseh korona

27,447

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

251,28

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7020

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,7107

RON

Román lej

3,3635

SKK

Szlovák korona

33,548

TRY

Török líra

1,7335

AUD

Ausztrál dollár

1,6054

CAD

Kanadai dollár

1,3950

HKD

Hongkongi dollár

11,0833

NZD

Új-zélandi dollár

1,9132

SGD

Szingapúri dollár

2,0864

KRW

Dél-Koreai won

1 313,36

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,7787

CNY

Kínai renminbi

10,7401

HRK

Horvát kuna

7,3225

IDR

Indonéz rúpia

13 001,37

MYR

Maláj ringgit

4,8123

PHP

Fülöp-szigeteki peso

62,844

RUB

Orosz rubel

35,5080

THB

Thaiföldi baht

45,105

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 19.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 245/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 245/9

---

A Franciaország kontinentális részét Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique, illetve Réunion területével összekötő menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettségeinek módosítása Franciaország által

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 245/08)

| 1. | A közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében Franciaország úgy döntött, hogy módosítja a Franciaország kontinentális részén fekvő repülőtereket Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique, illetve Réunion területével összekötő menetrend szerinti légi járatokra vonatkozó – az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapja C sorozatának 1997. augusztus 9-i 243. számában közzétett, és többek között az
  Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatának 2005. június 21-i 149. számában megjelent közleménnyel felülvizsgált – közszolgáltatási kötelezettségeket.
  E módosítások célja, hogy a légi útvonalakon járatokat indító fuvarozókra vonatkozó feltételek rugalmasabbá tétele révén bővebb és olcsóbb szolgáltatáskínálatot tegyenek lehetővé. A módosítások kísérleti jellegűek: alkalmazásuk első éve után mérleg készül. |
| --- | --- |

1.

A közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében Franciaország úgy döntött, hogy módosítja a Franciaország kontinentális részén fekvő repülőtereket Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique, illetve Réunion területével összekötő menetrend szerinti légi járatokra vonatkozó – az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapja C sorozatának 1997. augusztus 9-i 243. számában közzétett, és többek között az
  Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatának 2005. június 21-i 149. számában megjelent közleménnyel felülvizsgált – közszolgáltatási kötelezettségeket.

E módosítások célja, hogy a légi útvonalakon járatokat indító fuvarozókra vonatkozó feltételek rugalmasabbá tétele révén bővebb és olcsóbb szolgáltatáskínálatot tegyenek lehetővé. A módosítások kísérleti jellegűek: alkalmazásuk első éve után mérleg készül.

| 2. | A következő közszolgáltatási kötelezettségeket kell teljesítenie minden olyan légi fuvarozónak, amely menetrend szerint légi járatot működtet a szóban forgó légi útvonalakon, különös tekintettel az érintett térségek szigetjellegére és távoli fekvésére: |
| --- | --- |

2.

A következő közszolgáltatási kötelezettségeket kell teljesítenie minden olyan légi fuvarozónak, amely menetrend szerint légi járatot működtet a szóban forgó légi útvonalakon, különös tekintettel az érintett térségek szigetjellegére és távoli fekvésére:

2.1.   Üzemeltetési rend tekintetében

A Franciaország kontinentális részén és a tengerentúli megyék területén fekvő repülőterek között:

| | A felkínált kapacitásnak a kereslethez kell igazodnia, egyebek mellett a tanítási szünetek és a munkaszüneti napok figyelembevételével. |
| --- | --- |

A felkínált kapacitásnak a kereslethez kell igazodnia, egyebek mellett a tanítási szünetek és a munkaszüneti napok figyelembevételével.

| | Ha kiderülne, hogy a szóban forgó útvonalakon működő összes fuvarozó együttes kínálata nem felel meg a keresletnek, különösen a csúcsidőszakokban, a francia hatóságok fenntartják maguknak a lehetőséget, hogy három hónapos előzetes értesítést és az érintett fuvarozókkal folytatott konzultációt követően módosítsák vagy pontosítsák e közszolgáltatási kötelezettségeket, a 2408/92/EGK rendelet 4. cikkének rendelkezéseit betartva. |
| --- | --- |

Ha kiderülne, hogy a szóban forgó útvonalakon működő összes fuvarozó együttes kínálata nem felel meg a keresletnek, különösen a csúcsidőszakokban, a francia hatóságok fenntartják maguknak a lehetőséget, hogy három hónapos előzetes értesítést és az érintett fuvarozókkal folytatott konzultációt követően módosítsák vagy pontosítsák e közszolgáltatási kötelezettségeket, a 2408/92/EGK rendelet 4. cikkének rendelkezéseit betartva.

| | Ha a kínálat hirtelen jelentősen csökken, mert egy fuvarozó a 2.4. pontban említett előzetes értesítés betartása nélkül szakította meg a szolgáltatásnyújtást, és ez súlyosan érinti a szolgáltatás folytonosságát, az adott légi útvonalon működő fuvarozók a lehető leghamarabb intézkednek kínálatuknak a kereslethez való igazításáról. |
| --- | --- |

Ha a kínálat hirtelen jelentősen csökken, mert egy fuvarozó a 2.4. pontban említett előzetes értesítés betartása nélkül szakította meg a szolgáltatásnyújtást, és ez súlyosan érinti a szolgáltatás folytonosságát, az adott légi útvonalon működő fuvarozók a lehető leghamarabb intézkednek kínálatuknak a kereslethez való igazításáról.

Az adott menetrendi időszak részletes üzemeltetési rendjét (amelynek része a menetrend, a repülőgépek típusa és kapacitása, valamint a heti kínálat) a járat működtetésének megkezdése, illetőleg a menetrendi időszak kezdete előtt mindig be kell küldeni a polgári repülésért felelős szakminiszter általi jóváhagyásra, a következő címre:

| Direction générale de l'aviation civile |
| --- |
| Direction de la régulation économique |
| 50, rue Henry Farman |
| F-75720 Paris Cedex 15 |

Direction générale de l'aviation civile

Direction de la régulation économique

50, rue Henry Farman

F-75720 Paris Cedex 15

Az összes légi fuvarozó által két egymást követő menetrendi időszakban kínált halmozott szolgáltatási kapacitásnak legalább az alábbi ülőhelyszámot el kell érnie Párizs (Orly) repülőtere és külön-külön a négy tengerentúli megye viszonylatában:

| — | 1 100 000 Guadeloupe esetében, |
| --- | --- |

—

1 100 000 Guadeloupe esetében,

| — | 183 000 Francia Guyana esetében, |
| --- | --- |

—

183 000 Francia Guyana esetében,

| — | 1 000 000 Martinique esetében, |
| --- | --- |

—

1 000 000 Martinique esetében,

| — | 660 000 Réunion esetében. |
| --- | --- |

—

660 000 Réunion esetében.

A Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK módosított tanácsi rendelet 9. cikke értelmében Párizs (Orly) repülőterén külön résidőket tartanak fenn a négy tengerentúli megye járatokkal való kiszolgálására. A szóban forgó légi útvonalak iránt érdeklődő légi fuvarozók a párizsi repülőtéri koordinátornál szerezhetnek be minden információt az említett résidőkről.

2.2.   Díjszabás tekintetében

Az utasokra érvényes menetdíjakat közzé kell tenni.

A két éven aluli, a két és tizenkét éves kor közötti, valamint a tizenkét és tizennyolc éves kor közötti gyermekeket korlátozás nélkül legalább 90, 33, illetve 20 százalékos engedményben kell részesíteni a szóban forgó járat felnőtt utasaira ugyanolyan feltételekkel érvényes díjszabáshoz képest, tekintet nélkül arra, hogy egyedül vagy kísérettel utaznak-e.

A fuvarozónak minden erőfeszítést meg kell tennie azért, hogy az első induló járatra való feljutásnál elsőbbséget élvezzenek azok a személyek, akiket elsőfokú egyenes ági rokon halála kényszerít halaszthatatlan utazásra. A halotti bizonyítvány másolatának bemutatása ellenében e személyeknek az adott járaton rendelkezésre álló legkedvezőbb menetdíjat kell felszámolni, a kapcsolódó feltételek alkalmazása nélkül.

Ezúton értesítjük a légi fuvarozókat, hogy a francia hatóságok egyes utaskategóriáknál társadalmi helyzethez kapcsolódó díjtámogatás bevezetését tervezik.

2.3.   Egészségügyi evakuálás, illetve katasztrófa esetén

Beszállásnál minden esetben elsőbbséget élvez, hogy az egészségügyi evakuálás az első induló járattal megtörténjék. Az ilyen jellegű utasforgalomra vonatkozó általános feltételeket a melléklet tartalmazza.

A fuvarozóknak továbbá minden erőfeszítést meg kell tenniük, hogy katasztrófa esetén a járaton mihamarabb helyreállítsák és a szükségletekhez igazítsák a szolgáltatást.

2.4.   Járattörlések tekintetében

A vis maior esetét leszámítva a fuvarozónak közvetlenül felróható járattörlések száma az IATA egyetlen menetrendi időszakában sem haladhatja meg a jóváhagyott üzemeltetési rendben szereplő járatok számának 10 százalékát.

A szolgáltatás beszüntetését a fuvarozónak legalább három hónappal előre be kell jelentenie.

2.5.   Nyomon követés és ellenőrzés tekintetében

A légi fuvarozók havonta eljuttatják a polgári repülési főhatósághoz (Direction générale de l'aviation civile) az általuk működtetett légi útvonalak mindegyikén teljesített üzemeltetési rendet és a vonatkozó részletes heti statisztikákat: ülőhelykínálat, lebonyolított forgalom, a gyermekek és az egyedül utazó gyermekek száma korcsoport (két éven aluliak, két és tizenkét éves kor közöttiek, illetve tizenkét és tizennyolc éves kor közöttiek) szerint lebontva. A légi fuvarozók továbbá havonta közlik a polgári repülési főhatósággal minden általuk működtetett légi útvonal tekintetében az elszállított utasok megoszlását járat és menetdíj-besorolás szerint. Végezetül a légitársaságok negyedévenként mérleget nyújtanak be az elszállított személyek számáról, az alkalmazott külön díjszabásokról, valamint a betegek, a fogyatékosok, a sérültek, az őket kísérők és a saját közeli hozzátartozójuk halála miatt utazók szállítását előmozdító kereskedelmi politikájukról.

A 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének j) pontjával összhangban a légi fuvarozó kizárólag akkor végezhet „csak-ülőhely-értékesítést” (vagyis a légi fuvarozó, annak megbízott ügynöke vagy a bérüzemeltető csak akkor adhat el közvetlenül az utazóközönségnek ülőhelyeket, minden egyéb szolgáltatás – például szállás – nélkül), ha a szóban forgó légiközlekedési szolgáltatás megfelel a közszolgáltatási kötelezettségekben megállapított összes kritériumnak.

E közszolgáltatási kötelezettségek nem vonatkoznak a következőkre:

| — | az olyan bérelt járatok, amelyek összes ülőhelyét átalányáron értékesítették, |
| --- | --- |

—

az olyan bérelt járatok, amelyek összes ülőhelyét átalányáron értékesítették,

| — | a csak árufuvarozásra használt járatok, |
| --- | --- |

—

a csak árufuvarozásra használt járatok,

| — | a húsznál kevesebb ülőhellyel rendelkező repülőkkel működtetett járatok. |
| --- | --- |

—

a húsznál kevesebb ülőhellyel rendelkező repülőkkel működtetett járatok.

Ezúton értesítjük a közösségi légi fuvarozókat, hogy az e közszolgáltatási kötelezettségek figyelmen kívül hagyásával való működtetés a hatályos rendelkezésekben előírt szankciókat vonhatja maga után.

---

MELLÉKLET

Melléklet a beteg, illetve sebesült utasok szállításáról

E közszolgáltatási kötelezettségek keretében a légi fuvarozónak a következőkben megállapított szabályoknak és feltételeknek megfelelően kell részt vennie a beteg, illetve sebesült utasok szállításában:

A.   Kötelező orvosi jóváhagyás

Beteg, illetve sebesült utas szállításához a következő esetekben kötelező beszerezni egy a fuvarozó által elismert orvos előzetes jóváhagyását:

| 1. | az utas olyan betegségben szenved, amely a fuvarozó megállapítása szerint ragályos; |
| --- | --- |

1.

az utas olyan betegségben szenved, amely a fuvarozó megállapítása szerint ragályos;

| 2. | betegsége vagy fogyatékossága miatt az utas szokatlanul viselkedhet, vagy olyan testi állapotba kerülhet, amely a többi utas vagy a fedélzeti személyzet nyugalmát vagy kényelmét megzavarhatja; |
| --- | --- |

2.

betegsége vagy fogyatékossága miatt az utas szokatlanul viselkedhet, vagy olyan testi állapotba kerülhet, amely a többi utas vagy a fedélzeti személyzet nyugalmát vagy kényelmét megzavarhatja;

| 3. | az utas veszélyeztetheti a repülés biztonságát vagy a járat pontosságát (ideértve a járatelterelés vagy a nem tervezett leszállás eshetőségét); |
| --- | --- |

3.

az utas veszélyeztetheti a repülés biztonságát vagy a járat pontosságát (ideértve a járatelterelés vagy a nem tervezett leszállás eshetőségét);

| 4. | az utas csak orvosi segítséggel, illetve különleges felszereléssel bírja ki a repülőutat; |
| --- | --- |

4.

az utas csak orvosi segítséggel, illetve különleges felszereléssel bírja ki a repülőutat;

| 5. | az utas egészségi állapota menet közben vagy a repülés következtében súlyosbodhat. |
| --- | --- |

5.

az utas egészségi állapota menet közben vagy a repülés következtében súlyosbodhat.

Az orvosi jóváhagyást a fuvarozónak gyors kommunikációs eszközök igénybevételével a lehető leghamarabb el kell juttatnia a helyfoglalással foglalkozó szervezeti egységéhez.

B.   Különleges díjszabási feltételek

| 1. | Minden kategória utasai, kivéve az alábbi 2. és 3. pontban említetteket, az igénybe vett járaton rendelkezésre álló legkedvezőbb menetdíjért utazhatnak. |
| --- | --- |

1.

Minden kategória utasai, kivéve az alábbi 2. és 3. pontban említetteket, az igénybe vett járaton rendelkezésre álló legkedvezőbb menetdíjért utazhatnak.

| 2. | Hordágyon utazó beteg vagy sebesült utas menetdíja:






  — | az igénybe vett járaton rendelkezésre álló legkedvezőbb menetdíj ötszöröse, |
| --- | --- | --- |

2.

Hordágyon utazó beteg vagy sebesült utas menetdíja:

—

az igénybe vett járaton rendelkezésre álló legkedvezőbb menetdíj ötszöröse,

| — | a kísérő az igénybe vett járaton rendelkezésre álló legkedvezőbb menetdíjért utazhat. |
| --- | --- |

—

a kísérő az igénybe vett járaton rendelkezésre álló legkedvezőbb menetdíjért utazhat.

| 3. | Gipszelt lábú, két ülőhelyet elfoglaló utas menetdíja:






  — | az igénybe vett járaton rendelkezésre álló legkedvezőbb menetdíj kétszerese. |
| --- | --- | --- |

3.

Gipszelt lábú, két ülőhelyet elfoglaló utas menetdíja:

—

az igénybe vett járaton rendelkezésre álló legkedvezőbb menetdíj kétszerese.

| 4. | Az utas saját kerekes székét a szabad poggyászkereten kívül, ingyenesen kell szállítani. |
| --- | --- |

4.

Az utas saját kerekes székét a szabad poggyászkereten kívül, ingyenesen kell szállítani.

---

| 19.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 245/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 245/12

---

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 245/09)

| Támogatás száma | XS 170/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Hollandia |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Spinnovation Analytical BV |
| Jogalap | Kaderwet EZ, Subsidieregeling pieken in de delta aanloopjaar 2006, Subsidieregeling pieken in de delta aanloopjaar 2006 Oost Nederland, Programmadocument Werk maken van Kennis Oost Nederland.
  Voor de bijdrage van de provincie Gelderland: Statennotitie 'Gelderland kiest voor groei', Subsidieregeling SEB (Sociaal Economisch Beleid) 2006, Algemene subsidieregeling Gelderland 1998.
  Bijdrage provincie Overijssel: Algemene Subsidieverordening provincie Overijssel. |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | — | A támogatás teljes összege: 2 009 095,30 EUR |

Támogatás száma

XS 170/07

Tagállam

Hollandia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Spinnovation Analytical BV

Jogalap

Kaderwet EZ, Subsidieregeling pieken in de delta aanloopjaar 2006, Subsidieregeling pieken in de delta aanloopjaar 2006 Oost Nederland, Programmadocument Werk maken van Kennis Oost Nederland.

Voor de bijdrage van de provincie Gelderland: Statennotitie 'Gelderland kiest voor groei', Subsidieregeling SEB (Sociaal Economisch Beleid) 2006, Algemene subsidieregeling Gelderland 1998.

Bijdrage provincie Overijssel: Algemene Subsidieverordening provincie Overijssel.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

—

A támogatás teljes összege: 2 009 095,30 EUR

| — | Ebből:






  — | Gazdasági Minisztérium: 1 004 547,65 EUR |
| --- | --- | --- |

—

Ebből:

—

Gazdasági Minisztérium: 1 004 547,65 EUR

| — | Gelderland tartomány: 502 273,82 EUR |
| --- | --- |

—

Gelderland tartomány: 502 273,82 EUR

| — | Overijssel tartomány: 502 273,82 EUR |
| --- | --- |

—

Overijssel tartomány: 502 273,82 EUR

Maximális támogatási intenzitás

56,4 %

Végrehajtás időpontja

2007.5.29.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

A támogatás egyszeri kifizetés formájában történik

A támogatás célja

Kutatás, fejlesztés és innováció

Érintett gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerie van Economische Zaken

| Postbus 20101 |
| --- |
| 2500 EC Den Haag |
| Nederland |

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

Nederland

| Provincie Gelderland |
| --- |
| Postbus 9090 |
| Nederland |

Provincie Gelderland

Postbus 9090

Nederland

| Provincie Overijssel |
| --- |
| Postbus 10078 |
| 8000 GB Zwolle |
| Nederland |

Provincie Overijssel

Postbus 10078

8000 GB Zwolle

Nederland

Egyéb információ

Az Európai Bizottság jóváhagyta az „Omnibus” támogatási intézkedést (N 56/07). A „Pieken in de Delta” támogatási keret ennek a bejelentett intézkedésnek a része. Az említett projekt tulajdonképpen nem igényel előzetes jóváhagyást, mivel megfelel a KKV-k mentességi rendeletében előírt feltételeknek

| Támogatás száma | XS 175/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Województwo Wielkopolskie, Powiat Ostrowski |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Program pomocy w zakresie zwolnień od podatku od nieruchomości dla przedsiębiorców na terenie miasta Ostrowa Wielkopolskiego z tytułu nowych inwestycji |
| Jogalap | Art. 18 ust. 2 pkt 8 i 40 ustawy z dnia 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (Dz.U. z 2001 r. nr 142, poz. 1591 ze zmianami)
  Art. 2, art. 7 ust 3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz. 84 ze zmianami)
  Uchwała Rady Miejskiej Ostrowa Wielkopolskiego nr XXXVIII/534/2006 z dnia 28 lutego 2006 r. |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | 1 millió EUR |
| Garantált kölcsönök | — |
| Egyedi támogatás | Teljes összeg | — |
| Garantált kölcsönök | — |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban | Igen |
| A végrehajtás időpontja | 2006.5.8. |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | Végrehajtás vége 2006.12.31. |
| A támogatás célja | Kis- és középvállalkozás támogatása | Igen |
| Érintett gazdasági ágazat | Csak bizonyos ágazatokra vonatkozó támogatás | Igen |
| — | Szénbányászat |

Támogatás száma

XS 175/07

Tagállam

Lengyelország

Régió

Województwo Wielkopolskie, Powiat Ostrowski

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Program pomocy w zakresie zwolnień od podatku od nieruchomości dla przedsiębiorców na terenie miasta Ostrowa Wielkopolskiego z tytułu nowych inwestycji

Jogalap

Art. 18 ust. 2 pkt 8 i 40 ustawy z dnia 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (Dz.U. z 2001 r. nr 142, poz. 1591 ze zmianami)

Art. 2, art. 7 ust 3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz. 84 ze zmianami)

Uchwała Rady Miejskiej Ostrowa Wielkopolskiego nr XXXVIII/534/2006 z dnia 28 lutego 2006 r.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

1 millió EUR

Garantált kölcsönök

—

Egyedi támogatás

Teljes összeg

—

Garantált kölcsönök

—

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Igen

A végrehajtás időpontja

2006.5.8.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

Végrehajtás vége 2006.12.31.

A támogatás célja

Kis- és középvállalkozás támogatása

Igen

Érintett gazdasági ágazat

Csak bizonyos ágazatokra vonatkozó támogatás

Igen

—

Szénbányászat

Igen

| — | A teljes feldolgozóipar |
| --- | --- |

—

A teljes feldolgozóipar

vagy

Acél

Igen

Hajógyártás

Igen

Szintetikus szálak

Igen

Gépjárműipar

Igen

| — | Egyéb szolgáltatás (szintetikus szálak, halászat) |
| --- | --- |

—

Egyéb szolgáltatás (szintetikus szálak, halászat)

Igen

| — | Valamennyi szolgáltatás (kivéve: több mint 500 m2 hasznos területen végzett kereskedelem, ingatlanhasznosítás, benzinkutak) |
| --- | --- |

—

Valamennyi szolgáltatás (kivéve: több mint 500 m2 hasznos területen végzett kereskedelem, ingatlanhasznosítás, benzinkutak)

vagy

Szállítási szolgáltatás

Igen

| — | Egyéb szolgáltatás (kivéve: több mint 500 m2 hasznos területen végzett kereskedelem, ingatlanhasznosítás, benzinkutak) |
| --- | --- |

—

Egyéb szolgáltatás (kivéve: több mint 500 m2 hasznos területen végzett kereskedelem, ingatlanhasznosítás, benzinkutak)

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Prezydent Miasta Ostrowa Wielkopolskiego

| Al. Powstańców Wielkopolskich 18 |
| --- |
| PL-63-400 Ostrów Wielkopolski |

Al. Powstańców Wielkopolskich 18

PL-63-400 Ostrów Wielkopolski

Nagy összegű egyedi támogatás

A rendelet 6. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XS 176/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | Provincie Gelderland, Provincie Overijssel |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Stevens Idé Partners BV |
| Jogalap | Kaderwet EZ, Subsidieregeling pieken in de delta aanloopjaar 2006, Subsidieregeling pieken in de delta aanloopjaar 2006 Oost Nederland, Programmadocument Werk maken van Kennis Oost Nederland.
  Voor de bijdrage van de provincie Gelderland: Statennotitie 'Gelderland kiest voor groei', Subsidieregeling SEB (Sociaal Economisch Beleid), Algemene subsidieregeling Gelderland 1998.
  Bijdrage provincie Overijssel: Algemene Subsidieverordening provincie Overijssel. |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | — |
| Garantált kölcsönök | — |
| Egyedi támogatás | Teljes összeg | 78 750 EUR
  Gazdasági Minisztérium: 39 375 EUR
  Provincie Gelderland: 19 687,50 EUR
  Provincie Overijssel: 19 687,50 EUR |
| Garantált kölcsönök | — |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban | Igen,
  25 % |
| Végrehajtás időpontja | 2007.5.9. |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2007.5.9-ig (Egyszeri támogatás-folyósítás) |
| Célkitűzés | KKV-k támogatása | Igen
  (Kutatás, fejlesztés és innováció) |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerie van Economische Zaken |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| Nederland |

Támogatás száma

XS 176/07

Tagállam

Hollandia

Régió

Provincie Gelderland, Provincie Overijssel

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Stevens Idé Partners BV

Jogalap

Kaderwet EZ, Subsidieregeling pieken in de delta aanloopjaar 2006, Subsidieregeling pieken in de delta aanloopjaar 2006 Oost Nederland, Programmadocument Werk maken van Kennis Oost Nederland.

Voor de bijdrage van de provincie Gelderland: Statennotitie 'Gelderland kiest voor groei', Subsidieregeling SEB (Sociaal Economisch Beleid), Algemene subsidieregeling Gelderland 1998.

Bijdrage provincie Overijssel: Algemene Subsidieverordening provincie Overijssel.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

—

Garantált kölcsönök

—

Egyedi támogatás

Teljes összeg

78 750 EUR

Gazdasági Minisztérium: 39 375 EUR

Provincie Gelderland: 19 687,50 EUR

Provincie Overijssel: 19 687,50 EUR

Garantált kölcsönök

—

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Igen,

25 %

Végrehajtás időpontja

2007.5.9.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2007.5.9-ig (Egyszeri támogatás-folyósítás)

Célkitűzés

KKV-k támogatása

Igen

(Kutatás, fejlesztés és innováció)

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerie van Economische Zaken

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

Nederland

| Provincie Gelderland |
| --- |
| Postbus 9090 |
| 6800 GX Arnhem |
| Nederland |

Provincie Gelderland

Postbus 9090

6800 GX Arnhem

Nederland

| Provincie Overijssel |
| --- |
| Postbus 10078 |
| 8000 GB Zwolle |
| Nederland |

Provincie Overijssel

Postbus 10078

8000 GB Zwolle

Nederland

Egyéb információ

Az „Omnibus” támogatási intézkedést a Bizottság jóváhagyta (N 56/07).

Az említett projekt tulajdonképpen nem igényel előzetes jóváhagyást, mivel kielégíti a KKV-k mentességi rendeletében előírt feltételeket. A támogatás nyújtására ezért kerülhetett sor a Bizottság előzetes engedélye nélkül

| Támogatás száma | XS 177/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | Provincie Gelderland, Provincie Overijssel |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Smart Tip B.V. |
| Jogalap | Kaderwet EZ, Subsidieregeling pieken in de delta aanloopjaar 2006, Subsidieregeling pieken in de delta aanloopjaar 2006 Oost Nederland, Programmadocument Werk maken van Kennis Oost Nederland.
  Voor de bijdrage van de provincie Gelderland: Statennotitie 'Gelderland kiest voor groei', Subsidieregeling SEB (Sociaal Economisch Beleid), Algemene subsidieregeling Gelderland 1998.
  Bijdrage provincie Overijssel: Algemene Subsidieverordening provincie Overijssel. |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: –;
  Tervezett támogatás teljes összege: 0,38524 millió EUR:
  Gazdasági Minisztérium: 192 620 EUR
  Provincie Gelderland: 96 310 EUR
  Provincie Overijssel: 96 310 EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban (50,43 %) |
| Végrehajtás időpontja | 2007.4.19. |
| Időtartam | 2007.4.19-ig (Egyszeri támogatás-folyósítás) |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások (Kutatás, fejlesztés és innováció) |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerie van Economische Zaken |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| Nederland |

Támogatás száma

XS 177/07

Tagállam

Hollandia

Régió

Provincie Gelderland, Provincie Overijssel

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Smart Tip B.V.

Jogalap

Kaderwet EZ, Subsidieregeling pieken in de delta aanloopjaar 2006, Subsidieregeling pieken in de delta aanloopjaar 2006 Oost Nederland, Programmadocument Werk maken van Kennis Oost Nederland.

Voor de bijdrage van de provincie Gelderland: Statennotitie 'Gelderland kiest voor groei', Subsidieregeling SEB (Sociaal Economisch Beleid), Algemene subsidieregeling Gelderland 1998.

Bijdrage provincie Overijssel: Algemene Subsidieverordening provincie Overijssel.

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: –;

Tervezett támogatás teljes összege: 0,38524 millió EUR:

Gazdasági Minisztérium: 192 620 EUR

Provincie Gelderland: 96 310 EUR

Provincie Overijssel: 96 310 EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban (50,43 %)

Végrehajtás időpontja

2007.4.19.

Időtartam

2007.4.19-ig (Egyszeri támogatás-folyósítás)

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások (Kutatás, fejlesztés és innováció)

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerie van Economische Zaken

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

Nederland

| Provincie Gelderland |
| --- |
| Postbus 9090 |
| 6800 GX Arnhem |
| Nederland |

Provincie Gelderland

Postbus 9090

6800 GX Arnhem

Nederland

| Provincie Overijssel |
| --- |
| Postbus 10078 |
| 8000 GB Zwolle |
| Nederland |

Provincie Overijssel

Postbus 10078

8000 GB Zwolle

Nederland

Egyéb információ

Az „Omnibus” támogatási intézkedést a Bizottság jóváhagyta (N 56/07).

Az említett projekt tulajdonképpen nem igényel előzetes jóváhagyást, mivel kielégíti a KKV-k mentességi rendeletében előírt feltételeket. A támogatás nyújtására ezért kerülhetett sor a Bizottság előzetes engedélye nélkül

| Támogatás száma | XS 178/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Finnország |
| Régió | Koko maa, lukuun ottamatta Ahvenanmaan maakuntaa |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Yrityksen kehittämisavustus |
| Jogalap | Laki valtionavustuksesta yritystoiminnan kehittämiseksi (1336/2006), valtioneuvoston asetus valtionavustuksesta yritystoiminnan kehittämiseksi (675/2007)
  Lag om statsunderstöd för utvecklande av företagsverksamhet (1336/2006), statsrådets förordning om statsunderstöd för utvecklande av företagsverksamhet (675/2007)
  Laki valtionavustuksesta yritystoiminnan kehittämiseksi (1336/2006)
  (http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2006/20061336)
  Lag om statsunderstöd för utvecklande av företagsverksamhet (1336/2006)
  (http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2006/20061336)
  Asetus valtionavustuksesta yritystoiminnan kehittämiseksi (675/2007)
  (http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2007/20070675)
  Förordning om statsunderstöd för utvecklande av företagsverksamhet (675/2007)
  (http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2007/20070675) |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | 30 millió EUR
  (Az e támogatási program címén megítélt támogatás teljes összege hozzávetőleg évi 30 millió EUR, amely egyaránt tartalmazza az Európai Regionális Fejlesztési Alaptól érkező, illetve a állami költségvetésből nyújtott állami támogatást) |
| Garantált kölcsönök | — |
| Egyedi támogatás | Teljes összeg | — |
| Garantált kölcsönök | — |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdése és 5. cikke alapján | Igen |
| Végrehajtás időpontja | 2007.6.18. |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | Végrehajtás vége 2008.12.31. |
| A támogatás célja | Kis- és középvállalkozás támogatása | Igen |
| Érintett gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Kauppa- ja teollisuusministeriö |
| PL 32 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| E-mail: kirjaamo@ktm.fi |
| Tel. (358-9) 160 01 |

Támogatás száma

XS 178/07

Tagállam

Finnország

Régió

Koko maa, lukuun ottamatta Ahvenanmaan maakuntaa

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Yrityksen kehittämisavustus

Jogalap

Laki valtionavustuksesta yritystoiminnan kehittämiseksi (1336/2006), valtioneuvoston asetus valtionavustuksesta yritystoiminnan kehittämiseksi (675/2007)

Lag om statsunderstöd för utvecklande av företagsverksamhet (1336/2006), statsrådets förordning om statsunderstöd för utvecklande av företagsverksamhet (675/2007)

Laki valtionavustuksesta yritystoiminnan kehittämiseksi (1336/2006)

(http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2006/20061336)

Lag om statsunderstöd för utvecklande av företagsverksamhet (1336/2006)

(http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2006/20061336)

Asetus valtionavustuksesta yritystoiminnan kehittämiseksi (675/2007)

(http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2007/20070675)

Förordning om statsunderstöd för utvecklande av företagsverksamhet (675/2007)

(http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2007/20070675)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

30 millió EUR

(Az e támogatási program címén megítélt támogatás teljes összege hozzávetőleg évi 30 millió EUR, amely egyaránt tartalmazza az Európai Regionális Fejlesztési Alaptól érkező, illetve a állami költségvetésből nyújtott állami támogatást)

Garantált kölcsönök

—

Egyedi támogatás

Teljes összeg

—

Garantált kölcsönök

—

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdése és 5. cikke alapján

Igen

Végrehajtás időpontja

2007.6.18.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

Végrehajtás vége 2008.12.31.

A támogatás célja

Kis- és középvállalkozás támogatása

Igen

Érintett gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Kauppa- ja teollisuusministeriö

PL 32

FI-00023 Valtioneuvosto

E-mail: kirjaamo@ktm.fi

Tel. (358-9) 160 01

Nagy összegű egyedi támogatás

A rendelet 6. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XS 180/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Lazio |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Agevolazioni per investimenti per innovazione tecnologica, tutela ambientale, innovazione organizzativa, innovazione commerciale e sicurezza sui luoghi di lavoro |
| Jogalap | Legge 27.10.1994, n. 598, articolo 11 e s.m.i.
  Decreto legislativo 31.3.1998, n. 112, articolo 19
  Decreto legislativo 31.3.1998, n. 123
  Regolamento (CE) n. 70/2001 del 12.1.2001 e s.m.i.
  Deliberazione della giunta regionale n. 1670 del 13.12.2002, come modificata con deliberazione della giunta regionale n. 985 del 10.10.2003 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnek nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | 25 millió EUR |
| Garantált kölcsönök | — |
| Egyedi támogatás | Teljes összeg | — |
| Garantált kölcsönök | — |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban | Igen,
  a hozzájárulás nem haladhatja meg az érvényben levő közösségi előírás által előírt maximumokat |
| Végrehajtás időpontja | 2007.6.28. |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | Korlátlan, a támogatási programot azonban 2008. június 30-ig mentesítették az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól; ezen időpontban jár le a 70/2001/EK rendelet hatálya a módosítás alapján |
| A támogatás célja | Kis- és középvállalkozás támogatása | Igen,
  a támogatás célja a műszaki innovációval, környezetvédelmmel, szervezeti és üzleti innovációval és a munkahelyi biztonsággal fogalalkozó beruházási programok segítése |
| Érintett gazdasági ágazat | Valamennyi kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult ágazat | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Regione Lazio — Assessorato della piccola e media impresa, commercio e artigianato
  Direzione regionale Attività produttive |
| Via Cristoforo Colombo, 212 |
| I-00147 Roma |
| Tel. (39) 06 51 68 37 75 |
| Fax (39) 06 51 68 37 73 |
| E-mail: nconsole@regione.lazio.it |

Támogatás száma

XS 180/07

Tagállam

Olaszország

Régió

Lazio

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Agevolazioni per investimenti per innovazione tecnologica, tutela ambientale, innovazione organizzativa, innovazione commerciale e sicurezza sui luoghi di lavoro

Jogalap

Legge 27.10.1994, n. 598, articolo 11 e s.m.i.

Decreto legislativo 31.3.1998, n. 112, articolo 19

Decreto legislativo 31.3.1998, n. 123

Regolamento (CE) n. 70/2001 del 12.1.2001 e s.m.i.

Deliberazione della giunta regionale n. 1670 del 13.12.2002, come modificata con deliberazione della giunta regionale n. 985 del 10.10.2003

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnek nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

25 millió EUR

Garantált kölcsönök

—

Egyedi támogatás

Teljes összeg

—

Garantált kölcsönök

—

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Igen,

a hozzájárulás nem haladhatja meg az érvényben levő közösségi előírás által előírt maximumokat

Végrehajtás időpontja

2007.6.28.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

Korlátlan, a támogatási programot azonban 2008. június 30-ig mentesítették az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól; ezen időpontban jár le a 70/2001/EK rendelet hatálya a módosítás alapján

A támogatás célja

Kis- és középvállalkozás támogatása

Igen,

a támogatás célja a műszaki innovációval, környezetvédelmmel, szervezeti és üzleti innovációval és a munkahelyi biztonsággal fogalalkozó beruházási programok segítése

Érintett gazdasági ágazat

Valamennyi kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult ágazat

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Regione Lazio — Assessorato della piccola e media impresa, commercio e artigianato

Direzione regionale Attività produttive

Via Cristoforo Colombo, 212

I-00147 Roma

Tel. (39) 06 51 68 37 75

Fax (39) 06 51 68 37 73

E-mail: nconsole@regione.lazio.it

Egyéb információk

Ez a támogatási program a Bizottság által a XS 45/03 szám alatt regisztrált támogatási programot módosítja. Célkitűzései az azéival megegyeznek, ugyanarra a jogalapra támaszkodik, s a jelen dokumentum küldési dátumának hatályával annak helyébe lép

| Támogatás száma | XS 181/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Comunidad Foral de Navarra |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Régimen de ayudas a la inversión industrial de las PYME en la zona no incluida en el mapa de ayudas regionales |
| Jogalap | Orden Foral no 156/2007, de 17 de mayo, del Consejero de Industria y Tecnología, Comercio y Trabajo, B.O.N. no 71 de 8.6.2007
  Orden Foral no 177 /2007 de 7 de junio, del Consejero de Industria y Tecnología, Comercio y Trabajo, B.O.N. no 74 de 15.6.2007
  Of 156: http://www.cfnavarra.es/bon/076/F0708461.htm
  Of 177: http://www.cfnavarra.es/bon/076/F0709439.htm |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | 9 millió EUR |
| Garantált kölcsönök | — |
| Egyedi támogatás | A támogatás teljes összege | — |
| Garantált kölcsönök | — |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban | Igen |
| A végrehajtás időpontja | 2007.6.11. |
| A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama | Ha az EU nem hosszabbítja meg, 2008.6.30-ig |
| A támogatás célja | Kis- és középvállalkozások támogatása | Igen |
| Az érintett gazdasági ágazat(ok) | Minden olyan ágazat, amely jogosult a kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra | |
| A támogatás csak bizonyos ágazatokra korlátozódik | Igen |
| A CNAE 93/NACE szerinti C és D ágazatba tartozó gyártóipari vállalkozások az agrár-élelmiszeripari vállalkozások kivételével, a szállítás (CNAE 63400), valamint az ipari háttérszolgáltatások (CNAE K) | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Gobierno de Navarra
  Departamento de Industria |
| Parque Tomas Caballero, 1 |
| E-31005 Pamplona — Navarra |
| Tel. (34) 848 42 76 54 |
| E-mail: spromoci@cfnavarra.es |

Támogatás száma

XS 181/07

Tagállam

Spanyolország

Régió

Comunidad Foral de Navarra

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Régimen de ayudas a la inversión industrial de las PYME en la zona no incluida en el mapa de ayudas regionales

Jogalap

Orden Foral no 156/2007, de 17 de mayo, del Consejero de Industria y Tecnología, Comercio y Trabajo, B.O.N. no 71 de 8.6.2007

Orden Foral no 177 /2007 de 7 de junio, del Consejero de Industria y Tecnología, Comercio y Trabajo, B.O.N. no 74 de 15.6.2007

Of 156: http://www.cfnavarra.es/bon/076/F0708461.htm

Of 177: http://www.cfnavarra.es/bon/076/F0709439.htm

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

9 millió EUR

Garantált kölcsönök

—

Egyedi támogatás

A támogatás teljes összege

—

Garantált kölcsönök

—

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Igen

A végrehajtás időpontja

2007.6.11.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama

Ha az EU nem hosszabbítja meg, 2008.6.30-ig

A támogatás célja

Kis- és középvállalkozások támogatása

Igen

Az érintett gazdasági ágazat(ok)

Minden olyan ágazat, amely jogosult a kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra

A támogatás csak bizonyos ágazatokra korlátozódik

Igen

A CNAE 93/NACE szerinti C és D ágazatba tartozó gyártóipari vállalkozások az agrár-élelmiszeripari vállalkozások kivételével, a szállítás (CNAE 63400), valamint az ipari háttérszolgáltatások (CNAE K)

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Gobierno de Navarra

Departamento de Industria

Parque Tomas Caballero, 1

E-31005 Pamplona — Navarra

Tel. (34) 848 42 76 54

E-mail: spromoci@cfnavarra.es

Nagy összegű egyedi támogatás

A rendelet 6. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XS 215/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Galicia |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | IG135: Identificación de necesidades tecnológicas, desarrollo de soluciones técnicas y organizativas comunes y utilización de servicios avanzados compartidos por grupos de pymes. |
| Jogalap | Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013.
  Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia. |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 4,555598 millió EUR; tervezett támogatás teljes összege: – |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.7.17. |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | A 3 000 000 EUR-t elérő vagy annál alacsonyabb összegű támogatások odaítélésében az Igape vezérigazgatója, míg a 3 000 000 EUR összeget meghaladóak esetében az Igape elnöke az illetékes |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Támogatás száma

XS 215/07

Tagállam

Spanyolország

Régió

Galicia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

IG135: Identificación de necesidades tecnológicas, desarrollo de soluciones técnicas y organizativas comunes y utilización de servicios avanzados compartidos por grupos de pymes.

Jogalap

Real Decreto no 1579/2006, de 22 de diciembre (BOE no 29, de 2 de febrero), por el que se establece el régimen de ayudas y el sistema de gestión del programa de apoyo a la innovación de las pequeñas y medianas empresas (Innoempresa) 2007-2013.

Resolución de 9 de mayo de 2007 (DOG no 96, de 21 de mayo de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras del Programa de Apoyo a la Innovación de las Pequeñas y Medianas Empresas (Programa Innoempresa) en Galicia.

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 4,555598 millió EUR; tervezett támogatás teljes összege: –

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.7.17.

Időtartam

2013.12.31.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

A 3 000 000 EUR-t elérő vagy annál alacsonyabb összegű támogatások odaítélésében az Igape vezérigazgatója, míg a 3 000 000 EUR összeget meghaladóak esetében az Igape elnöke az illetékes

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 19.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 245/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 245/20

---

Pályázati felhívás az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának „Kapacitások” egyedi programjához kapcsolódó munkaprogram alapján

(2007/C 245/10)

Ezúton értesítjük az érdeklődőket az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) „Kapacitások” egyedi programjához kapcsolódó munkaprogram alapján közzétett pályázati felhívásról.

Az alábbi pályázati felhívás keretében több ország és régió alulról szerveződő szakpolitika-összehangolási kezdeményezéseinek támogatásához kapcsolódóan várunk pályázatokat. A felhívás határidejéről és költségvetéséről a felhívás szövege ad tájékoztatást, amely a CORDIS honlapon olvasható.

„Kapacitások” egyedi program:

| A felhívás azonosítója | : | FP7-COH-2007-2-2-OMC-NET |
| --- | --- | --- |

A felhívás azonosítója

:

FP7-COH-2007-2-2-OMC-NET

Ez a pályázati felhívás a 2007. június 14-i C(2007) 2464 bizottsági határozattal elfogadott munkaprogramhoz kapcsolódik.

A felhívás részletei, a munkaprogram és a pályázókat a pályázatok benyújtásának módjáról tájékoztató útmutatás a CORDIS honlapon olvasható: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 19.10.2007 | HU DE DE DE | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 245/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

HU DE DE DE

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 245/21

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – NÉMETORSZÁG

Állami támogatás C 36/07 (ex NN 25/07) – A Deutsche Post AG számára nyújtott állami támogatás

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 245/11)

A Bizottság 2007. szeptember 12-i levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Németországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozatáról a fent említett intézkedésekkel kapcsolatosan.

Az érdekelt felek az intézkedésekre vonatkozó észrevételeiket az ezen összefoglaló és az ezt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be az alábbi címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| SPA 3 6/5 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

SPA 3 6/5

B-1049 Brussels (Brüsszel)

Fax: (32-2) 296 12 42

Ezeket az észrevételeket közlik Németországgal. A megjegyzéseket benyújtó érdekelt fél személyazonosságának bizalmas kezelését írásban, a kérés indokainak megjelölésével kérheti.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

1.   AZ ELJÁRÁS

Lent közzétett levelében a Bizottság tájékoztatni kívánja Németországot arról, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás megkezdéséről határozott.

Az eljárás 1999. október 23-i megindítását (1) követően a Bizottság 2002. június 19-én végleges nemleges határozatot (2) fogadott el (a továbbiakban: 2002. évi határozat), melyben megállapította, hogy a Deutsche Post AG (a továbbiakban DPAG) a többletköltségek alatt határozta meg a háztól házig történő csomagküldés díját, valamint azt is, hogy ez az agresszív engedménypolitika nem tartozik a DPAG egyetemes szolgáltatási kötelezettsége körébe. Az ebből adódó 572 millió EUR veszteséget összeegyeztethetetlen állami támogatásnak nyilvánították, melyet Németországnak vissza kell követelnie.

A 2002. évi határozat után a Bizottsághoz további panaszok érkezetek a magánszférában működő versenytársaktól, melyek szerint a DPAG a 2002. évi határozatban meghatározottakhoz képest jóval nagyobb pénzügyi kedvezményeket élvezett. Ezenkívül a DPAG állítólag állami forrásokat használt fel csomagküldő műveleteinek kiszélesítésére és szolgáltatásainak – az információk szerint túl alacsony – árak melletti nyújtására leányvállalatai, a Postbank AG és a Deutsche Post Euro Express GmbH & Co OHG (a továbbiakban: DPEED) számára, melyek a banki szolgáltatások, illetve a vállalati csomagküldéshez kapcsolódó marketing területén működnek.

A 2002 utáni további, állami támogatásra irányuló vizsgálat során megküldött információ alapján a Bizottság szükségesnek tartja azon versenytorzulások átfogó kezelését, amelyek a DPAG és annak elődje, a Deutsche Bundespost POSTDIENST (a továbbiakban: POSTDIENST) részére nyújtott állami forrásokból és egyéb előnyökből származtak. A Bizottság ezért tájékoztatja Németországot és az érdekelt feleket, hogy az 1999-ben indított eljárást kiegészítik annak érdekében, hogy beépítsék az újonnan megküldött információkat, és hogy kialakítsák a végleges álláspontot arról, hogy vajon ezek az állami erőforrások milyen mértékben képeznek az EK-Szerződés állami támogatási szabályaival összeegyeztethetőnek vagy nem összeegyeztethetőnek nyilvánítható támogatást.

A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy ez a kiegészítő vizsgálat semmiképpen sem lép a 2002. évi határozat helyébe. E kiterjesztett vizsgálat célja annak meghatározása, hogy vajon a POSTDIENST és a DPAG a 2002. évi határozatban megállapított 572 millió EUR összeegyeztethetetlen támogatást meghaladóan részesült-e túlkompenzációban egyetemes szolgáltatási kötelezettségei teljesítéséért.

2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

A POSTDIENST és a DPAG kompenzációban részesült egy sor állami intézkedés formájában egyetemes szolgáltatási kötelezettségeikért:

| — | A német jogszabályok alapján a POSTDIENST és a DPAG megközelítően 5,7 milliárd EUR kereszttámogatásban részesült a Deutsche Telekom leányvállalatától 1990 és 1995 között. |
| --- | --- |

—

A német jogszabályok alapján a POSTDIENST és a DPAG megközelítően 5,7 milliárd EUR kereszttámogatásban részesült a Deutsche Telekom leányvállalatától 1990 és 1995 között.

| — | A POSTDIENST és a DPAG kizárólagos jogokat élvezett a levélszolgáltatások nyújtása terén. A levélszolgáltatások árának meghatározása tekintetében, mely területen a DPAG kizárólagos jogokkal vagy erőfölénnyel bír, a német jog szerint a szabályozó hatóságnak – melyet 1997-ben hoztak létre – megfelelő juttatást kell biztosítania az egyetemes szolgáltatás nyújtásának költségei tekintetében. |
| --- | --- |

—

A POSTDIENST és a DPAG kizárólagos jogokat élvezett a levélszolgáltatások nyújtása terén. A levélszolgáltatások árának meghatározása tekintetében, mely területen a DPAG kizárólagos jogokkal vagy erőfölénnyel bír, a német jog szerint a szabályozó hatóságnak – melyet 1997-ben hoztak létre – megfelelő juttatást kell biztosítania az egyetemes szolgáltatás nyújtásának költségei tekintetében.

| — | Továbbá, a 2002. évi határozatban már korábban megállapítottak szerint a POSTDIENST és a DPAG számára állami garanciát nyújtottak, illetve a postai alkalmazottak nyugdíja közfinanszírozással történt. |
| --- | --- |

—

Továbbá, a 2002. évi határozatban már korábban megállapítottak szerint a POSTDIENST és a DPAG számára állami garanciát nyújtottak, illetve a postai alkalmazottak nyugdíja közfinanszírozással történt.

Mivel a POSTDIENST és a DPAG nemcsak egyetemes szolgáltatásokat, hanem – például – kereskedelmi szolgáltatásokat is nyújtott a Postbank AG és a DPEED leányvállalatok számára, fontos lesz elemezni azokat a feltételeket, amelyek a költségek egyetemes és a kereskedelmi szolgáltatások közötti felosztását szabályozzák. Az állami támogatásokra vonatkozó európai szabályok szerint el kell kerülni, hogy az egyetemes szolgáltatások költségeinek finanszírozásához nyújtott kompenzációt versenypiaci körülmények mellett nyújtott kereskedelmi szolgáltatások keresztfinanszírozására használják fel.

3.   ÉRTÉKELÉS

3.1.   Állami támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében

Az Altmark-ítélet (3) alapján a Bizottság úgy véli, hogy az állami átutalások és garanciák támogatásnak minősülnek az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésének értelmében. A köztisztviselői nyugdíjak közfinanszírozása tekintetében a Bizottságnak kételyei vannak azt illetően, hogy a nyugdíjalapba folyó állami hozzájárulások milyen mértékű gazdasági előnyt nyújtottak a POSTDIENST és a DPAG számára.

3.2.   Állami támogatás az EK-Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése értelmében

A Bizottság úgy véli, hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek kompenzációjaként nyújtott állami támogatás összeegyeztethető az EK-Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése szerint, amennyiben a támogatás szükséges e szolgáltatások nyújtásához és nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet a közös érdekkel ellentétes mértékben.

A Bizottság kétségbe vonja a POSTDIENST és a DPAG számára nyújtott kompenzáció szükségességét az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez, valamint annak arányosságát. Mivel előzőleg nem állapítottak meg egyértelmű szabályokat a kompenzáció kiszámítására vonatkozóan, a Bizottságnak újból részletesen meg kell határoznia a nyújtott kompenzáció összegét és az egyetemes szolgáltatás költségeit, ideértve az ésszerű nyereséget, melyet a szolgáltatás nyújtója a felhasznált saját tőkéből nyerhet. Emiatt a következő kérdések különleges figyelmet igényelnek:

| — | A kompenzáció összegének tartalmaznia kell az állami átutalásokon és garanciákon kívül a fenntartott és szabályozott levélszolgáltatásokból származó nyereséget, valamint a postai köztisztviselők nyugdíjának közfinanszírozását is. |
| --- | --- |

—

A kompenzáció összegének tartalmaznia kell az állami átutalásokon és garanciákon kívül a fenntartott és szabályozott levélszolgáltatásokból származó nyereséget, valamint a postai köztisztviselők nyugdíjának közfinanszírozását is.

| — | Mivel a kompenzáció csak az egyetemes szolgáltatások nyújtásához használható fel, nem pedig kereskedelmi tevékenységek kereszttámogatására, meg kell vizsgálni a költségek egyetemes és kereskedelmi szolgáltatások közötti felosztását. Meg kell határozni, hogy vajon a követelt egyetemes költségek ténylegesen egyetemes szolgáltatásokból származnak-e, és a kereskedelmi szolgáltatások megfelelően járulnak-e hozzá a postahálózat fixköltségeinek finanszírozásához. |
| --- | --- |

—

Mivel a kompenzáció csak az egyetemes szolgáltatások nyújtásához használható fel, nem pedig kereskedelmi tevékenységek kereszttámogatására, meg kell vizsgálni a költségek egyetemes és kereskedelmi szolgáltatások közötti felosztását. Meg kell határozni, hogy vajon a követelt egyetemes költségek ténylegesen egyetemes szolgáltatásokból származnak-e, és a kereskedelmi szolgáltatások megfelelően járulnak-e hozzá a postahálózat fixköltségeinek finanszírozásához.

| — | Mivel a kompenzációnak – a megfelelően felosztott egyetemes szolgáltatási költségek mellett – fedeznie kell a felhasznált sajáttőke ésszerű megtérülését, a POSTDIENST és a DPAG nyereségességét az ágazaton belüli átlagos profitráta, valamint a POSTDIENST és a DPAG által vállalt kockázatok figyelembe vételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

—

Mivel a kompenzációnak – a megfelelően felosztott egyetemes szolgáltatási költségek mellett – fedeznie kell a felhasznált sajáttőke ésszerű megtérülését, a POSTDIENST és a DPAG nyereségességét az ágazaton belüli átlagos profitráta, valamint a POSTDIENST és a DPAG által vállalt kockázatok figyelembe vételével kell meghatározni.

| — | A számításnak figyelembe kel vennie a 2002. évi határozatot, mely a háztól házig történő csomagküldés esetében alkalmazott agresszív árpolitikából eredő veszteségek finanszírozására fordított 572 millió EUR állami támogatást összeegyeztethetetlennek nyilvánította. |
| --- | --- |

—

A számításnak figyelembe kel vennie a 2002. évi határozatot, mely a háztól házig történő csomagküldés esetében alkalmazott agresszív árpolitikából eredő veszteségek finanszírozására fordított 572 millió EUR állami támogatást összeegyeztethetetlennek nyilvánította.

A LEVÉL SZÖVEGE

| „1. | Die Kommission möchte Deutschland davon in Kenntnis setzen, dass sie nach Prüfung der Angaben Ihrer Behörden zu der oben genannte Maßnahme beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einzuleiten. |
| --- | --- |

„1.

Die Kommission möchte Deutschland davon in Kenntnis setzen, dass sie nach Prüfung der Angaben Ihrer Behörden zu der oben genannte Maßnahme beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einzuleiten.

1.   VERFAHREN

1.1.   Beihilfeverfahren

1.1.1.   Negativentscheidung aus dem Jahr 2002

| 2. | 1994 reichte United Parcel Service (im Folgenden ‚UPS‘ genannt) eine Beschwerde ein, in der das Unternehmen geltend machte, dass der Deutschen Bundespost POSTDIENST (im Folgenden ‚DB-POSTDIENST‘ genannt) rechtswidrige Beihilfen gewährt worden seien. Daraufhin leitete die Kommission am 23. Oktober 1999 ein Verfahren ein (4) (im Folgenden ‚Eröffnungsentscheidung aus dem Jahr 1999‘ genannt) und erließ am 19. Juni 2002 eine endgültige Negativentscheidung (5) (im Folgenden ‚Negativentscheidung aus dem Jahr 2002‘ genannt). |
| --- | --- |

2.

1994 reichte United Parcel Service (im Folgenden ‚UPS‘ genannt) eine Beschwerde ein, in der das Unternehmen geltend machte, dass der Deutschen Bundespost POSTDIENST (im Folgenden ‚DB-POSTDIENST‘ genannt) rechtswidrige Beihilfen gewährt worden seien. Daraufhin leitete die Kommission am 23. Oktober 1999 ein Verfahren ein (4) (im Folgenden ‚Eröffnungsentscheidung aus dem Jahr 1999‘ genannt) und erließ am 19. Juni 2002 eine endgültige Negativentscheidung (5) (im Folgenden ‚Negativentscheidung aus dem Jahr 2002‘ genannt).

| 3. | Die Kommission stellte fest, dass die Preise der DB-POSTDIENST und deren Nachfolgerin Deutschen Post AG (im Folgenden ‚DPAG‘ genannt) (6) für ihre Haus-zu-Haus-Paketdienste unter den leistungsspezifischen Zusatzkosten lagen und dass diese aggressive Rabattpolitik nicht Teil ihres öffentlichen Versorgungsauftrags war. Die dadurch entstandenen Verluste in Höhe von 572 Mio. EUR wurden durch staatliche Mittel finanziert, die der DB-POSTDIENST und der DPAG in unterschiedlicher Form zur Verfügung gestellt wurden (5 665 Mio. EUR in Form direkter Finanztransfers, einer staatlichen Finanzierung des Pensionsfonds bzw. staatlicher Bürgschaften). Die Kommission forderte Deutschland auf, die rechtswidrige staatliche Beihilfe in Höhe von 572 Mio. EUR von der DPAG zurückzufordern. Daraufhin wurde die staatliche Beihilfe an Deutschland zurückgezahlt. |
| --- | --- |

3.

Die Kommission stellte fest, dass die Preise der DB-POSTDIENST und deren Nachfolgerin Deutschen Post AG (im Folgenden ‚DPAG‘ genannt) (6) für ihre Haus-zu-Haus-Paketdienste unter den leistungsspezifischen Zusatzkosten lagen und dass diese aggressive Rabattpolitik nicht Teil ihres öffentlichen Versorgungsauftrags war. Die dadurch entstandenen Verluste in Höhe von 572 Mio. EUR wurden durch staatliche Mittel finanziert, die der DB-POSTDIENST und der DPAG in unterschiedlicher Form zur Verfügung gestellt wurden (5 665 Mio. EUR in Form direkter Finanztransfers, einer staatlichen Finanzierung des Pensionsfonds bzw. staatlicher Bürgschaften). Die Kommission forderte Deutschland auf, die rechtswidrige staatliche Beihilfe in Höhe von 572 Mio. EUR von der DPAG zurückzufordern. Daraufhin wurde die staatliche Beihilfe an Deutschland zurückgezahlt.

| 4. | Gegen die Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 reichte die DPAG eine Klage auf Nichtigerklärung ein, die derzeit vor dem Gericht erster Instanz anhängig ist (7). |
| --- | --- |

4.

Gegen die Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 reichte die DPAG eine Klage auf Nichtigerklärung ein, die derzeit vor dem Gericht erster Instanz anhängig ist (7).

1.1.2.   Weitere Beschwerden auf der Grundlage von Artikel 87 des EG-Vertrags

| 5. | Am 13. Mai 2004 reichte UPS eine weitere Beschwerde betreffend die Gewährung einer rechtswidrigen Beihilfe zugunsten der DPAG ein. Darin führte UPS aus, dass in der Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 nicht alle in der ursprünglichen Beschwerde aus dem Jahr 1994 aufgeführten Maßnahmen geprüft worden seien und dass die DB-POSTDIENST und DPAG gewährten finanziellen Vorteile den in der Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 ermittelten Betrag von 572 Mio. EUR deutlich übersteigen würden. Darüber hinaus bringt UPS nun vor, die DPAG habe die staatlichen Mittel dazu verwendet, ihr Paketgeschäft auszubauen (z. B. durch den Kauf anderer Unternehmen) und ihrer Tochtergesellschaft Deutsche Post Euro Express GmbH & Co OHG (im Folgenden ‚DPEED‘ genannt), die unter dem Markennamen DHL im Vertrieb von Paketdiensten für gewerbliche Kunden tätig ist, Dienstleistungen zu — angeblich unangemessen niedrigen — Verrechnungspreisen zu verkaufen. |
| --- | --- |

5.

Am 13. Mai 2004 reichte UPS eine weitere Beschwerde betreffend die Gewährung einer rechtswidrigen Beihilfe zugunsten der DPAG ein. Darin führte UPS aus, dass in der Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 nicht alle in der ursprünglichen Beschwerde aus dem Jahr 1994 aufgeführten Maßnahmen geprüft worden seien und dass die DB-POSTDIENST und DPAG gewährten finanziellen Vorteile den in der Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 ermittelten Betrag von 572 Mio. EUR deutlich übersteigen würden. Darüber hinaus bringt UPS nun vor, die DPAG habe die staatlichen Mittel dazu verwendet, ihr Paketgeschäft auszubauen (z. B. durch den Kauf anderer Unternehmen) und ihrer Tochtergesellschaft Deutsche Post Euro Express GmbH & Co OHG (im Folgenden ‚DPEED‘ genannt), die unter dem Markennamen DHL im Vertrieb von Paketdiensten für gewerbliche Kunden tätig ist, Dienstleistungen zu — angeblich unangemessen niedrigen — Verrechnungspreisen zu verkaufen.

| 6. | Die Kommission sandte Deutschland am 9. November 2004 und am 1. April 2005 Auskunftsersuchen zu. Deutschland übermittelte seine Antworten am 2. Dezember 2004 bzw. 3. Juni 2005. |
| --- | --- |

6.

Die Kommission sandte Deutschland am 9. November 2004 und am 1. April 2005 Auskunftsersuchen zu. Deutschland übermittelte seine Antworten am 2. Dezember 2004 bzw. 3. Juni 2005.

| 7. | Am 16. Juli 2004 reichte die TNT Post AG & Co KG eine Beschwerde gegen die DPAG ein, in welcher sie angibt, die Verrechnungspreise, die die DPAG ihrer Tochtergesellschaft ‚Postbank‘ für die Nutzung ihres Vertriebsnetzes in Rechnung stellt, seien zu niedrig. Das Unternehmen machte geltend, die Tochtergesellschaft ‚Postbank‘ zahle lediglich die variablen Kosten für die erbrachten Dienstleistungen, während die DPAG die gemeinsamen Fixkosten für das Vertriebsnetz durch ihre Einnahmen aus ihrem Briefgeschäft finanziere. |
| --- | --- |

7.

Am 16. Juli 2004 reichte die TNT Post AG & Co KG eine Beschwerde gegen die DPAG ein, in welcher sie angibt, die Verrechnungspreise, die die DPAG ihrer Tochtergesellschaft ‚Postbank‘ für die Nutzung ihres Vertriebsnetzes in Rechnung stellt, seien zu niedrig. Das Unternehmen machte geltend, die Tochtergesellschaft ‚Postbank‘ zahle lediglich die variablen Kosten für die erbrachten Dienstleistungen, während die DPAG die gemeinsamen Fixkosten für das Vertriebsnetz durch ihre Einnahmen aus ihrem Briefgeschäft finanziere.

| 8. | Die Kommission sandte Deutschland am 11. November 2004 und am 25. April 2005 Auskunftsersuchen zu. Deutschland übermittelte seine Antworten am 17. Dezember 2004 bzw. 23. Juni 2005. |
| --- | --- |

8.

Die Kommission sandte Deutschland am 11. November 2004 und am 25. April 2005 Auskunftsersuchen zu. Deutschland übermittelte seine Antworten am 17. Dezember 2004 bzw. 23. Juni 2005.

| 9. | Am 26. April 2007 forderte UPS die Kommission förmlich auf, tätig zu werden. |
| --- | --- |

9.

Am 26. April 2007 forderte UPS die Kommission förmlich auf, tätig zu werden.

1.2.   Verfahren nach Artikel 82 des EG-Vertrags

1.2.1.   Verfahren nach Artikel 82 des EG-Vertrags aus dem Jahr 2001

| 10. | Auf der Grundlage der Beschwerde von UPS aus dem Jahr 1994 stellte die Kommission ferner fest, dass DB-POSTDIENST und DPAG von 1990 bis 1995 durch eine auf Verdrängung ausgerichtete Preispolitik für Paketdienste im Business-to-Consumer-Segment (eine Untergruppe der Haus-zu-Haus-Paketdienste) gegen Artikel 82 des EG-Vertrags verstoßen hatte. Daraufhin wurde Gegen die DPAG eine Geldbuße in Höhe von 24 Mio. EUR verhängt (8). |
| --- | --- |

10.

Auf der Grundlage der Beschwerde von UPS aus dem Jahr 1994 stellte die Kommission ferner fest, dass DB-POSTDIENST und DPAG von 1990 bis 1995 durch eine auf Verdrängung ausgerichtete Preispolitik für Paketdienste im Business-to-Consumer-Segment (eine Untergruppe der Haus-zu-Haus-Paketdienste) gegen Artikel 82 des EG-Vertrags verstoßen hatte. Daraufhin wurde Gegen die DPAG eine Geldbuße in Höhe von 24 Mio. EUR verhängt (8).

1.2.2.   Weitere Beschwerde auf der Grundlage von Artikel 82 des EG-Vertrags (Sache COMP/37.821 — UPS und DVPT/Deutsche Post AG)

| 11. | Am 22. April 2004 reichte UPS auf der Grundlage von Artikel 82 des EG-Vertrags eine Beschwerde wegen des angeblichen Missbrauchs einer marktbeherrschenden Stellung durch die DPAG ein. UPS zufolge ergibt sich der Missbrauch daraus, dass die DPAG für ihre reservierten Briefdienste überhöhte Portoentgelte in Rechnung stellt. |
| --- | --- |

11.

Am 22. April 2004 reichte UPS auf der Grundlage von Artikel 82 des EG-Vertrags eine Beschwerde wegen des angeblichen Missbrauchs einer marktbeherrschenden Stellung durch die DPAG ein. UPS zufolge ergibt sich der Missbrauch daraus, dass die DPAG für ihre reservierten Briefdienste überhöhte Portoentgelte in Rechnung stellt.

| 12. | Im Verlauf ihrer Untersuchungen erhielt die Kommission am 5. November 2004 Unterlagen betreffend die Entscheidung der deutschen Regulierungsbehörde über die Portoentgelte der DPAG für den Zeitraum ab dem 1. Januar 2003. Mit Schreiben vom 13. Juni 2007 erklärte sich Deutschland damit einverstanden, dass diese Unterlagen auch im Beihilfeverfahren verwendet werden. |
| --- | --- |

12.

Im Verlauf ihrer Untersuchungen erhielt die Kommission am 5. November 2004 Unterlagen betreffend die Entscheidung der deutschen Regulierungsbehörde über die Portoentgelte der DPAG für den Zeitraum ab dem 1. Januar 2003. Mit Schreiben vom 13. Juni 2007 erklärte sich Deutschland damit einverstanden, dass diese Unterlagen auch im Beihilfeverfahren verwendet werden.

| 13. | Am 4. April 2006 setzte die Kommission UPS davon in Kenntnis, dass sie nach sorgfältiger Prüfung der sachlichen und rechtlichen Gesichtspunkte vorläufig zu dem Schluss gelangt sei, dass kein ausreichend starkes Gemeinschaftsinteresse gegeben sei, um der Beschwerde nach Artikel 82 des EG-Vertrags betreffend die Berechnung überhöhter Portoentgelte durch die DPAG weiter nachzugehen. |
| --- | --- |

13.

Am 4. April 2006 setzte die Kommission UPS davon in Kenntnis, dass sie nach sorgfältiger Prüfung der sachlichen und rechtlichen Gesichtspunkte vorläufig zu dem Schluss gelangt sei, dass kein ausreichend starkes Gemeinschaftsinteresse gegeben sei, um der Beschwerde nach Artikel 82 des EG-Vertrags betreffend die Berechnung überhöhter Portoentgelte durch die DPAG weiter nachzugehen.

1.3.   Gründe für die Ausweitung des Beihilfeverfahrens

| 14. | Auf der Grundlage der Informationen, die im Rahmen der nachfolgenden Beihilfe- bzw. Kartelluntersuchung übermittelt wurden, erachtet es die Kommission als notwendig, alle Wettbewerbsverzerrungen, die durch die der DPAG und ihrer Vorgängerin, der DB-POSTDIENST, gewährten staatlichen Mittel hervorgerufen wurden, umfassend zu untersuchen. Die Kommission setzt daher Deutschland sowie alle Beteiligten davon in Kenntnis, dass das 1999 eingeleitete Verfahren ergänzt wird, damit die neu übermittelten Informationen einbezogen und ein endgültiger Standpunkt in der Frage eingenommen wird, in welchem Umfang die gewährten staatlichen Mittel Beihilfen darstellen, die nicht mit den Beihilfevorschriften des EG-Vertrags als vereinbar erklärt werden können. |
| --- | --- |

14.

Auf der Grundlage der Informationen, die im Rahmen der nachfolgenden Beihilfe- bzw. Kartelluntersuchung übermittelt wurden, erachtet es die Kommission als notwendig, alle Wettbewerbsverzerrungen, die durch die der DPAG und ihrer Vorgängerin, der DB-POSTDIENST, gewährten staatlichen Mittel hervorgerufen wurden, umfassend zu untersuchen. Die Kommission setzt daher Deutschland sowie alle Beteiligten davon in Kenntnis, dass das 1999 eingeleitete Verfahren ergänzt wird, damit die neu übermittelten Informationen einbezogen und ein endgültiger Standpunkt in der Frage eingenommen wird, in welchem Umfang die gewährten staatlichen Mittel Beihilfen darstellen, die nicht mit den Beihilfevorschriften des EG-Vertrags als vereinbar erklärt werden können.

| 15. | Die Kommission möchte betonen, dass mit dieser ergänzenden Untersuchung keinesfalls die Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 ersetzt werden soll. Die Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 befasste sich mit der Auswirkung staatlicher Beihilfen auf die von POSTDIENST und DPAG angebotenen Haus-zu-Haus-Paketdienste. Die Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 stellte fest, dass Staatsbeihilfen in Höhe von 572 Mio. EUR zur Quersubventionierung dieser Geschäftstätigkeit genutzt wurden, ohne jedoch allgemein die Frage anzusprechen ob POSTDIENST und DPAG aus staatlichen Mitteln überkompensiert worden sind. Das Ziel der jetzigen Untersuchung besteht somit darin festzustellen, ob die DB-POSTDIENST und die DPAG über die in der Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 festgestellte rechtswidrige Beihilfe in Höhe von 572 Mio. EUR hinaus einen überhöhten Ausgleich für die Erfüllung ihres öffentlichen Versorgungsauftrags erhalten haben. Die Kommission wird alle öffentlichen Maßnahmen prüfen, die vom 1. Juli 1989 (Zeitpunkt der Gründung der DB-POSTDIENST) bis zum 31. Dezember 2007 (voraussichtlicher Zeitpunkt des Auslaufens des öffentlichen Versorgungsauftrags der DPAG) zugunsten der DB-POSTDIENST und der DPAG ergriffen wurden. |
| --- | --- |

15.

Die Kommission möchte betonen, dass mit dieser ergänzenden Untersuchung keinesfalls die Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 ersetzt werden soll. Die Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 befasste sich mit der Auswirkung staatlicher Beihilfen auf die von POSTDIENST und DPAG angebotenen Haus-zu-Haus-Paketdienste. Die Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 stellte fest, dass Staatsbeihilfen in Höhe von 572 Mio. EUR zur Quersubventionierung dieser Geschäftstätigkeit genutzt wurden, ohne jedoch allgemein die Frage anzusprechen ob POSTDIENST und DPAG aus staatlichen Mitteln überkompensiert worden sind. Das Ziel der jetzigen Untersuchung besteht somit darin festzustellen, ob die DB-POSTDIENST und die DPAG über die in der Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 festgestellte rechtswidrige Beihilfe in Höhe von 572 Mio. EUR hinaus einen überhöhten Ausgleich für die Erfüllung ihres öffentlichen Versorgungsauftrags erhalten haben. Die Kommission wird alle öffentlichen Maßnahmen prüfen, die vom 1. Juli 1989 (Zeitpunkt der Gründung der DB-POSTDIENST) bis zum 31. Dezember 2007 (voraussichtlicher Zeitpunkt des Auslaufens des öffentlichen Versorgungsauftrags der DPAG) zugunsten der DB-POSTDIENST und der DPAG ergriffen wurden.

2.   BESCHREIBUNG DES ÖFFENTLICHEN VERSORGUNGSAUFTRAGS DER DB-POSTDIENST UND DER DPAG

| 16. | Der DB-POSTDIENST und der DPAG wurde der öffentliche Versorgungsauftrag durch zwei Rechtsakte förmlich übertragen:






  — | Die POSTDIENST-Pflichtleistungsverordnung aus dem Jahr 1994 (9) (im Folgenden ‚PPflLV 1994‘ genannt) hat der DB-POSTDIENST erstmals förmlich den öffentlichen Versorgungsauftrag übertragen. |
| --- | --- | --- |

16.

Der DB-POSTDIENST und der DPAG wurde der öffentliche Versorgungsauftrag durch zwei Rechtsakte förmlich übertragen:

—

Die POSTDIENST-Pflichtleistungsverordnung aus dem Jahr 1994 (9) (im Folgenden ‚PPflLV 1994‘ genannt) hat der DB-POSTDIENST erstmals förmlich den öffentlichen Versorgungsauftrag übertragen.

| — | Das deutsche Postgesetz aus dem Jahr 1997 (10) und die entsprechende Durchführungsverordnung aus dem Jahr 1999 (11) (im Folgenden ‚Universaldienstleistungsverordnung‘ genannt) haben die Betrauung der DPAG mit der Erfüllung des öffentlichen Versorgungsauftrags fortgesetzt. |
| --- | --- |

—

Das deutsche Postgesetz aus dem Jahr 1997 (10) und die entsprechende Durchführungsverordnung aus dem Jahr 1999 (11) (im Folgenden ‚Universaldienstleistungsverordnung‘ genannt) haben die Betrauung der DPAG mit der Erfüllung des öffentlichen Versorgungsauftrags fortgesetzt.

2.1.   PPflLV 1994

| 17. | Mit der PPflLV 1994 wurde die DB-POSTDIENST als Universaldienstanbieter für Briefe und Pakete bis zu einem Gewicht von 20 kg benannt und mit der Erbringung der entsprechenden Dienste in ganz Deutschland zu einheitlichen Leistungsentgelten betraut. |
| --- | --- |

17.

Mit der PPflLV 1994 wurde die DB-POSTDIENST als Universaldienstanbieter für Briefe und Pakete bis zu einem Gewicht von 20 kg benannt und mit der Erbringung der entsprechenden Dienste in ganz Deutschland zu einheitlichen Leistungsentgelten betraut.

| 18. | Abweichend von der Vorschrift für einheitliche Leistungsentgelte wurde der DB-POSTDIENST jedoch das Recht eingeräumt, die Paketpreise im Falle bestimmter Vorleistungen des Kunden bzw. bestimmter Mindesteinlieferungsmengen flexibel festzusetzen. |
| --- | --- |

18.

Abweichend von der Vorschrift für einheitliche Leistungsentgelte wurde der DB-POSTDIENST jedoch das Recht eingeräumt, die Paketpreise im Falle bestimmter Vorleistungen des Kunden bzw. bestimmter Mindesteinlieferungsmengen flexibel festzusetzen.

| 19. | Diese Preisflexibilität stand im Mittelpunkt der Kartellentscheidung aus dem Jahr 2001 und der Negativentscheidung aus dem Jahr 2002. Die Kommission vertrat die Auffassung, dass die DB-POSTDIENST und die DPAG, diese Preisflexibilität missbraucht hatten, um mit staatlichen Mitteln eine aggressive Preispolitik beim Haus-zu-Haus-Paketdienst zu finanzieren, die nicht im öffentlichen Interesse lag und daher einen Verstoß gegen die Artikel 82, 86 und 87 des EG-Vertrags darstellte. |
| --- | --- |

19.

Diese Preisflexibilität stand im Mittelpunkt der Kartellentscheidung aus dem Jahr 2001 und der Negativentscheidung aus dem Jahr 2002. Die Kommission vertrat die Auffassung, dass die DB-POSTDIENST und die DPAG, diese Preisflexibilität missbraucht hatten, um mit staatlichen Mitteln eine aggressive Preispolitik beim Haus-zu-Haus-Paketdienst zu finanzieren, die nicht im öffentlichen Interesse lag und daher einen Verstoß gegen die Artikel 82, 86 und 87 des EG-Vertrags darstellte.

2.2.   Postgesetz 1997 und Universaldienstleistungsverordnung

| 20. | Das Postgesetz 1997 und die Universaldienstleistungsverordnung lösten die PPflLV 1994 ab. |
| --- | --- |

20.

Das Postgesetz 1997 und die Universaldienstleistungsverordnung lösten die PPflLV 1994 ab.

| 21. | § 52 Postgesetz hat die DPAG mit der Erbringung der Universaldienstleistungen bis zum 31. Dezember 2007 betraut, das bedeutet, solange die DPAG voraussichtlich noch die Exklusivlizenz für Briefdienste im Sinne von § 51 Postgesetz besitzt (Siehe Abschnitt 3.2.2 für weitere Ausführungen zur Exklusivlizenz). |
| --- | --- |

21.

§ 52 Postgesetz hat die DPAG mit der Erbringung der Universaldienstleistungen bis zum 31. Dezember 2007 betraut, das bedeutet, solange die DPAG voraussichtlich noch die Exklusivlizenz für Briefdienste im Sinne von § 51 Postgesetz besitzt (Siehe Abschnitt 3.2.2 für weitere Ausführungen zur Exklusivlizenz).

| 22. | § 11 Postgesetz definiert Universaldienstleistungen als ein Mindestangebot an Postdienstleistungen, die flächendeckend zu erschwinglichen Preisen zu erbringen sind. Diese Dienstleistungen umfassen die Beförderung von Briefsendungen, adressierten Paketen, deren Einzelgewicht 20 kg nicht übersteigen, sowie von Büchern, Katalogen, Zeitungen und Zeitschriften. |
| --- | --- |

22.

§ 11 Postgesetz definiert Universaldienstleistungen als ein Mindestangebot an Postdienstleistungen, die flächendeckend zu erschwinglichen Preisen zu erbringen sind. Diese Dienstleistungen umfassen die Beförderung von Briefsendungen, adressierten Paketen, deren Einzelgewicht 20 kg nicht übersteigen, sowie von Büchern, Katalogen, Zeitungen und Zeitschriften.

| 23. | In der Universaldienstleistungsverordnung werden die Mindestqualitätsanforderungen für den Universaldienst festgelegt:






  — | In Deutschland müssen bundesweit mindestens 12 000 stationäre Posteinrichtungen vorhanden sein. |
| --- | --- | --- |

23.

In der Universaldienstleistungsverordnung werden die Mindestqualitätsanforderungen für den Universaldienst festgelegt:

—

In Deutschland müssen bundesweit mindestens 12 000 stationäre Posteinrichtungen vorhanden sein.

| — | Im Jahresdurchschnitt müssen 80 % der Briefsendungen und Pakete binnen bestimmter Fristen (ein Arbeitstag für Briefsendungen und zwei Arbeitstage für Pakete) ausgeliefert werden; zudem hat die Zustellung mindestens einmal werktäglich zu erfolgen. |
| --- | --- |

—

Im Jahresdurchschnitt müssen 80 % der Briefsendungen und Pakete binnen bestimmter Fristen (ein Arbeitstag für Briefsendungen und zwei Arbeitstage für Pakete) ausgeliefert werden; zudem hat die Zustellung mindestens einmal werktäglich zu erfolgen.

| — | Zwar gilt allgemein, dass die Preise für Universaldienstleistungen erschwinglich sein müssen, doch muss die DPAG einheitliche Preise für Postdienstleistungen in Rechnung stellen, die sie im Rahmen der Exklusivlizenz im Sinne von § 51 Postgesetz 1997 erbringt. Allerdings wird auch im Rahmen der Exklusivlizenz ein gewisses Maß an Preisflexibilität gewahrt, da die DPAG individuelle Preisabsprachen mit Kunden treffen kann, die je Einlieferungsvorgang mindestens 50 Stück einliefern. |
| --- | --- |

—

Zwar gilt allgemein, dass die Preise für Universaldienstleistungen erschwinglich sein müssen, doch muss die DPAG einheitliche Preise für Postdienstleistungen in Rechnung stellen, die sie im Rahmen der Exklusivlizenz im Sinne von § 51 Postgesetz 1997 erbringt. Allerdings wird auch im Rahmen der Exklusivlizenz ein gewisses Maß an Preisflexibilität gewahrt, da die DPAG individuelle Preisabsprachen mit Kunden treffen kann, die je Einlieferungsvorgang mindestens 50 Stück einliefern.

3.   BESCHREIBUNG DER STAATLICHEN MASSNAHMEN ZUGUNSTEN DER DB-POSTDIENST UND DER DPAG

| 24. | Die Kommission wird auf die folgenden die DB-POSTDIENST und die DPAG betreffenden staatlichen Maßnahmen eingehen:






  — | staatliche Transfers






  — | auf der Grundlage des Gesetzes über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost (Postverfassungsgesetz — PostVerfG) vom 8. Juni 1989 (12); und |
| --- | --- | --- | --- |

24.

Die Kommission wird auf die folgenden die DB-POSTDIENST und die DPAG betreffenden staatlichen Maßnahmen eingehen:

—

staatliche Transfers

—

auf der Grundlage des Gesetzes über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost (Postverfassungsgesetz — PostVerfG) vom 8. Juni 1989 (12); und

| — | des Gesetzes zur Umwandlung von Unternehmen der Deutschen Bundespost in die Rechtsform der Aktiengesellschaft (Postumwandlungsgesetz — PostUmwG) vom 14. September 1994 (13); |
| --- | --- |

—

des Gesetzes zur Umwandlung von Unternehmen der Deutschen Bundespost in die Rechtsform der Aktiengesellschaft (Postumwandlungsgesetz — PostUmwG) vom 14. September 1994 (13);

| — | ausschließliche Rechte und Preisregulierung






  — | auf der Grundlage des Gesetzes zur Neustrukturierung des Post- und Fernmeldewesens und der Deutschen Bundespost (Poststrukturgesetz — PostStruktG) vom 8. Juni 1989; und |
| --- | --- | --- |

—

ausschließliche Rechte und Preisregulierung

—

auf der Grundlage des Gesetzes zur Neustrukturierung des Post- und Fernmeldewesens und der Deutschen Bundespost (Poststrukturgesetz — PostStruktG) vom 8. Juni 1989; und

| — | des Postgesetzes 1997; |
| --- | --- |

—

des Postgesetzes 1997;

| — | staatliche Bürgschaften






  — | auf der Grundlage des PostStruktG 1989; und |
| --- | --- | --- |

—

staatliche Bürgschaften

—

auf der Grundlage des PostStruktG 1989; und

| — | des PostUmwG 1994; |
| --- | --- |

—

des PostUmwG 1994;

| — | staatliche Finanzierung von Pensionen






  — | auf der Grundlage des Gesetzes zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz — PostPersRG) vom 14. September 1994 (14); und |
| --- | --- | --- |

—

staatliche Finanzierung von Pensionen

—

auf der Grundlage des Gesetzes zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz — PostPersRG) vom 14. September 1994 (14); und

| — | des Gesetzes zur Verbesserung der personellen Struktur beim Bundeseisenbahnvermögen und in den Unternehmen der Deutschen Bundespost (Eisenbahnneuordnungsgesetz). |
| --- | --- |

—

des Gesetzes zur Verbesserung der personellen Struktur beim Bundeseisenbahnvermögen und in den Unternehmen der Deutschen Bundespost (Eisenbahnneuordnungsgesetz).

3.1.   Staatliche Transfers

| 25. | Der folgenden Abbildung ist zu entnehmen, dass sich die staatlichen Transfers zugunsten der DB-POSTDIENST und der DPAG zwischen 1990 und 1995 auf 5 665 Mio. EUR beliefen:
  Abbildung 1
  Staatliche Transfers (in Mio. EUR)




  Quelle: Jahresabschlüsse der DB-POSTDIENST und der DPAG (siehe Anlage 1). |
| --- | --- |

25.

Der folgenden Abbildung ist zu entnehmen, dass sich die staatlichen Transfers zugunsten der DB-POSTDIENST und der DPAG zwischen 1990 und 1995 auf 5 665 Mio. EUR beliefen:

Abbildung 1

Staatliche Transfers (in Mio. EUR)

Image

Quelle: Jahresabschlüsse der DB-POSTDIENST und der DPAG (siehe Anlage 1).

3.1.1.   Transfers von der TELEKOM auf der Grundlage von § 37 Postverfassungsgesetz 1989

| 26. | In der ersten Phase der Reform des deutschen Post- und Telekommunikationssektors wurde die Post- und Fernmeldeverwaltung zum 1. Juli 1989 in drei eigenständige öffentliche Unternehmen — Deutsche Bundespost POSTDIENST, Deutsche Bundespost POSTBANK und Deutsche Bundespost TELEKOM — umgewandelt, die das Vermögen und die Verbindlichkeiten der früheren Post- und Fernmeldeverwaltung übernahmen. |
| --- | --- |

26.

In der ersten Phase der Reform des deutschen Post- und Telekommunikationssektors wurde die Post- und Fernmeldeverwaltung zum 1. Juli 1989 in drei eigenständige öffentliche Unternehmen — Deutsche Bundespost POSTDIENST, Deutsche Bundespost POSTBANK und Deutsche Bundespost TELEKOM — umgewandelt, die das Vermögen und die Verbindlichkeiten der früheren Post- und Fernmeldeverwaltung übernahmen.

| 27. | Gemäß § 37 Absatz 2 PostVerfG sollten die drei Unternehmen zwar für die einzelnen Dienste die vollen Kosten und einen angemessenen Gewinn erwirtschaften, doch war die Querfinanzierung zwischen einzelnen Diensten innerhalb jedes Unternehmens ebenso zulässig wie die Querfinanzierung zwischen den drei Unternehmen (§ 37 Absatz 3 PostVerfG). Auf Grundlage der letztgenannten Bestimmung erhielt die DB-POSTDIENST zwischen 1990 und 1993 von der DB-TELEKOM Transfers in Höhe von 2 844 Mio. EUR. |
| --- | --- |

27.

Gemäß § 37 Absatz 2 PostVerfG sollten die drei Unternehmen zwar für die einzelnen Dienste die vollen Kosten und einen angemessenen Gewinn erwirtschaften, doch war die Querfinanzierung zwischen einzelnen Diensten innerhalb jedes Unternehmens ebenso zulässig wie die Querfinanzierung zwischen den drei Unternehmen (§ 37 Absatz 3 PostVerfG). Auf Grundlage der letztgenannten Bestimmung erhielt die DB-POSTDIENST zwischen 1990 und 1993 von der DB-TELEKOM Transfers in Höhe von 2 844 Mio. EUR.

| 28. | Deutschland macht geltend, dass § 37 Absatz 3 PostVerfG auf dem Grundsatz der finanziellen Einheitlichkeit der drei aus der früheren Post- und Fernmeldeverwaltung hervorgegangenen Unternehmen beruht habe. Sollte einer dieser Rechtsnachfolger seine Aufwendungen aufgrund des ihm übertragenen öffentlichen Versorgungsauftrags nicht aus eigenen Erträgen decken können, hatte er Anspruch auf einen Finanzausgleich durch einen anderen Gewinn erwirtschaftenden Rechtsnachfolger. Deutschland zufolge waren diese Transfers für die DB-POSTDIENST zur Erfüllung ihres öffentlichen Versorgungsauftrags unerlässlich (15). |
| --- | --- |

28.

Deutschland macht geltend, dass § 37 Absatz 3 PostVerfG auf dem Grundsatz der finanziellen Einheitlichkeit der drei aus der früheren Post- und Fernmeldeverwaltung hervorgegangenen Unternehmen beruht habe. Sollte einer dieser Rechtsnachfolger seine Aufwendungen aufgrund des ihm übertragenen öffentlichen Versorgungsauftrags nicht aus eigenen Erträgen decken können, hatte er Anspruch auf einen Finanzausgleich durch einen anderen Gewinn erwirtschaftenden Rechtsnachfolger. Deutschland zufolge waren diese Transfers für die DB-POSTDIENST zur Erfüllung ihres öffentlichen Versorgungsauftrags unerlässlich (15).

3.1.2.   Forderungsverzicht der Telekom AG auf der Grundlage von § 7 des Postumwandlungsgesetzes 1994

| 29. | Während der zweiten Phase der Reform des deutschen Postsektors wurden die drei Unternehmen der Deutschen Bundespost zum 1. Januar 1995 in Aktiengesellschaften umgewandelt: aus der DB-POSTDIENST wurde die DPAG, aus der DB-POSTBANK die Postbank AG und aus der DB-TELEKOM die Telekom AG. |
| --- | --- |

29.

Während der zweiten Phase der Reform des deutschen Postsektors wurden die drei Unternehmen der Deutschen Bundespost zum 1. Januar 1995 in Aktiengesellschaften umgewandelt: aus der DB-POSTDIENST wurde die DPAG, aus der DB-POSTBANK die Postbank AG und aus der DB-TELEKOM die Telekom AG.

| 30. | Gemäß § 2 Absatz 2 PostUmwG übernahm die Telekom AG alle Kreditverbindlichkeiten, die die Deutsche Bundespost als Ganze betrafen. Der Telekom AG stand eine Rückgriffsforderung gegenüber der DPAG und der Postbank AG in dem Maße zu, in dem deren Rechtsvorgängern die Kreditverbindlichkeiten zuzurechnen waren. |
| --- | --- |

30.

Gemäß § 2 Absatz 2 PostUmwG übernahm die Telekom AG alle Kreditverbindlichkeiten, die die Deutsche Bundespost als Ganze betrafen. Der Telekom AG stand eine Rückgriffsforderung gegenüber der DPAG und der Postbank AG in dem Maße zu, in dem deren Rechtsvorgängern die Kreditverbindlichkeiten zuzurechnen waren.

| 31. | Gemäß § 7 PostUmwG erloschen jedoch die (aus § 2 Absatz 2 erwachsenden) Rückgriffsforderungen der Telekom AG gegenüber der DPAG und der Postbank AG zum Stichtag der Eröffnungsbilanz. Die so erloschen Rückgriffsforderungen sind auf die Höhe der bis zum 31. Dezember 1994 von der DB-POSTDIENST ausgewiesenen Verluste beschränkt. Dies bewirkte einen Vermögenstransfer im Wert von 2 822 Mio. EUR von der Telekom AG zur DPAG. |
| --- | --- |

31.

Gemäß § 7 PostUmwG erloschen jedoch die (aus § 2 Absatz 2 erwachsenden) Rückgriffsforderungen der Telekom AG gegenüber der DPAG und der Postbank AG zum Stichtag der Eröffnungsbilanz. Die so erloschen Rückgriffsforderungen sind auf die Höhe der bis zum 31. Dezember 1994 von der DB-POSTDIENST ausgewiesenen Verluste beschränkt. Dies bewirkte einen Vermögenstransfer im Wert von 2 822 Mio. EUR von der Telekom AG zur DPAG.

| 32. | Deutschland zufolge war dieser Transfer von der Telekom AG — wie die früheren Transfers auf der Grundlage von § 37 Absatz 3 PostVerfG — für die DPAG zur Erfüllung ihres öffentlichen Versorgungsauftrags unerlässlich (16). |
| --- | --- |

32.

Deutschland zufolge war dieser Transfer von der Telekom AG — wie die früheren Transfers auf der Grundlage von § 37 Absatz 3 PostVerfG — für die DPAG zur Erfüllung ihres öffentlichen Versorgungsauftrags unerlässlich (16).

3.2.   Ausschließliche Rechte für die DB-POSTDIENST und die DPAG und Preisregulierung für die Briefdienste

3.2.1.   Ausschließliche Rechte für die DB-POSTDIENST auf der Grundlage des Poststrukturgesetzes 1989

| 33. | Mit § 2 Absatz 1 des Gesetzes über das Postwesen vom 28.6.1969 in der Fassung von Artikel 2 des PostStruktG wurde der DB-POSTDIENST das ausschließliche Recht eingeräumt, Einrichtungen für die Beförderung von Briefsendungen zu errichten und zu betreiben. Andere Postdienste — wie die Beförderung von Paketen, Zeitungen oder Zeitschriften — waren der DB-POSTDIENST nicht vorbehalten und standen dem Wettbewerb offen. |
| --- | --- |

33.

Mit § 2 Absatz 1 des Gesetzes über das Postwesen vom 28.6.1969 in der Fassung von Artikel 2 des PostStruktG wurde der DB-POSTDIENST das ausschließliche Recht eingeräumt, Einrichtungen für die Beförderung von Briefsendungen zu errichten und zu betreiben. Andere Postdienste — wie die Beförderung von Paketen, Zeitungen oder Zeitschriften — waren der DB-POSTDIENST nicht vorbehalten und standen dem Wettbewerb offen.

| 34. | Deutschland zufolge wurden die Überschüsse, die in mit den reservierten Briefdiensten erzielt wurden, ausschließlich zur Finanzierung der Verluste der Universaldienstleistungen, die außerhalb des reservierten Bereichs angeboten wurden, verwendet (17). |
| --- | --- |

34.

Deutschland zufolge wurden die Überschüsse, die in mit den reservierten Briefdiensten erzielt wurden, ausschließlich zur Finanzierung der Verluste der Universaldienstleistungen, die außerhalb des reservierten Bereichs angeboten wurden, verwendet (17).

3.2.2.   Ausschließliche Rechte und Preisregulierung für die DPAG auf der Grundlage des Postgesetzes 1997

| 35. | Mit Inkrafttreten des Postgesetzes 1997 wurde damit begonnen, den Umfang der der DPAG vorbehaltenen Dienste schrittweise zu verringern. Gemäß § 51 Postgesetz 1997 erstreckte sich die Exklusivlizenz der DPAG 1997 auf die Beförderung von Briefsendungen und adressierten Katalogen mit einem Gewicht von weniger als 200 Gramm, doch in der Folgezeit wurde die Gewichtsgrenze schrittweise verringert und 2006 schließlich auf 50 Gramm festgesetzt. Letztlich soll die Lizenz am 31. Dezember 2007 auslaufen. |
| --- | --- |

35.

Mit Inkrafttreten des Postgesetzes 1997 wurde damit begonnen, den Umfang der der DPAG vorbehaltenen Dienste schrittweise zu verringern. Gemäß § 51 Postgesetz 1997 erstreckte sich die Exklusivlizenz der DPAG 1997 auf die Beförderung von Briefsendungen und adressierten Katalogen mit einem Gewicht von weniger als 200 Gramm, doch in der Folgezeit wurde die Gewichtsgrenze schrittweise verringert und 2006 schließlich auf 50 Gramm festgesetzt. Letztlich soll die Lizenz am 31. Dezember 2007 auslaufen.

| 36. | Mit dem Postgesetz 1997 wurde auch eine Regulierungsbehörde für die Postmärkte geschaffen. Gemäß § 19 des Postgesetzes muss die Regulierungsbehörde die Preise der DPAG auf denjenigen Briefmärkten genehmigen, auf denen die DPAG marktbeherrschend ist. Da die DPAG nicht nur im Bereich der — gemäß § 51 des Postgesetzes 1997 — reservierten Dienste, sondern auch bei vielen liberalisierten Briefdiensten marktbeherrschend ist, sind im Falle der DPAG deutlich mehr Briefdienste reguliert als nur die reservierten Dienste. |
| --- | --- |

36.

Mit dem Postgesetz 1997 wurde auch eine Regulierungsbehörde für die Postmärkte geschaffen. Gemäß § 19 des Postgesetzes muss die Regulierungsbehörde die Preise der DPAG auf denjenigen Briefmärkten genehmigen, auf denen die DPAG marktbeherrschend ist. Da die DPAG nicht nur im Bereich der — gemäß § 51 des Postgesetzes 1997 — reservierten Dienste, sondern auch bei vielen liberalisierten Briefdiensten marktbeherrschend ist, sind im Falle der DPAG deutlich mehr Briefdienste reguliert als nur die reservierten Dienste.

| 37. | In Bezug auf die zu regulierenden Briefdienste der DPAG legt § 20 des Postgesetzes fest, dass sich die Entgelte grundsätzlich an den Kosten einer effizienten Leistungsbereitstellung zu orientieren haben. Allerdings muss die Regulierungsbehörde auch folgende Kosten angemessen berücksichtigen:






  — | Kosten für die Einhaltung der üblichen Arbeitsbedingungen; |
| --- | --- | --- |

37.

In Bezug auf die zu regulierenden Briefdienste der DPAG legt § 20 des Postgesetzes fest, dass sich die Entgelte grundsätzlich an den Kosten einer effizienten Leistungsbereitstellung zu orientieren haben. Allerdings muss die Regulierungsbehörde auch folgende Kosten angemessen berücksichtigen:

—

Kosten für die Einhaltung der üblichen Arbeitsbedingungen;

| — | Kosten einer flächendeckenden Versorgung mit Postdienstleistungen; und |
| --- | --- |

—

Kosten einer flächendeckenden Versorgung mit Postdienstleistungen; und

| — | Kosten für die Übernahme von Versorgungslasten (Pensionen und Krankenversicherung), die aus der Rechtsnachfolge der DB-POSTDIENST entstanden sind. |
| --- | --- |

—

Kosten für die Übernahme von Versorgungslasten (Pensionen und Krankenversicherung), die aus der Rechtsnachfolge der DB-POSTDIENST entstanden sind.

3.3.   Staatliche Bürgschaften

3.3.1.   Staatliche Bürgschaften für die DB-POSTDIENST

| 38. | Die Bürgschaften des Bundes für die DB-POSTDIENST sind in § 40 PostVerfG niedergelegt; dabei handelt es sich um eine so genannte ‚Gewährträgerhaftung‘. Gemäß § 40 Absatz 6 stehen Schuldurkunden der Deutschen Bundespost den Schuldurkunden des Bundes gleich. |
| --- | --- |

38.

Die Bürgschaften des Bundes für die DB-POSTDIENST sind in § 40 PostVerfG niedergelegt; dabei handelt es sich um eine so genannte ‚Gewährträgerhaftung‘. Gemäß § 40 Absatz 6 stehen Schuldurkunden der Deutschen Bundespost den Schuldurkunden des Bundes gleich.

3.3.2.   Weiterbestehen der staatlichen Bürgschaft zugunsten der DPAG für bestehende Verbindlichkeiten

| 39. | Gemäß § 2 Absatz 4 PostUmwG trägt der Bund die Gewährleistung für die Erfüllung aller vor der Umwandlung der Deutschen Bundespost in drei Aktiengesellschaften eingegangenen Verbindlichkeiten, nicht aber für nach diesem Zeitpunkt eingegangene Verbindlichkeiten. Durch § 2 Absatz 4 sollen somit Altverbindlichkeiten der Deutschen Bundespost abgesichert werden, denn die Umwandlung des Sondervermögens Deutsche Bundespost in drei Aktiengesellschaften machte es erforderlich, den Wert der bis dahin ausgegebenen Postanleihen sicherzustellen (18). |
| --- | --- |

39.

Gemäß § 2 Absatz 4 PostUmwG trägt der Bund die Gewährleistung für die Erfüllung aller vor der Umwandlung der Deutschen Bundespost in drei Aktiengesellschaften eingegangenen Verbindlichkeiten, nicht aber für nach diesem Zeitpunkt eingegangene Verbindlichkeiten. Durch § 2 Absatz 4 sollen somit Altverbindlichkeiten der Deutschen Bundespost abgesichert werden, denn die Umwandlung des Sondervermögens Deutsche Bundespost in drei Aktiengesellschaften machte es erforderlich, den Wert der bis dahin ausgegebenen Postanleihen sicherzustellen (18).

3.4.   Staatliche Finanzierung von Pensionen von DB-POSTDIENST-Beamten

| 40. | Bis 1994 wurden die Pensionszahlungen an Beamte, die bei der DB-POSTDIENST beschäftigt gewesen waren, vom Staat finanziert. Ab dem Jahr 1995 wurden die Pensionszahlungen für die Beamten, die bei der DB-POSTDIENST und später bei der DPAG (19) beschäftigt gewesen waren (im Folgenden ‚DB-POSTDIENST-Beamte‘ genannt) von der neu gegründeten Postbeamtenversorgungskasse übernommen, wobei der Staat und die DPAG gemeinsam für die Finanzierung dieser Versorgungskasse aufkommen. Im Folgenden wird genauer dargestellt, welchen Beitrag die DB-POSTDIENST und die DPAG geleistet haben, um die Ansprüche der DB-POSTDIENST-Beamten abzudecken. |
| --- | --- |

40.

Bis 1994 wurden die Pensionszahlungen an Beamte, die bei der DB-POSTDIENST beschäftigt gewesen waren, vom Staat finanziert. Ab dem Jahr 1995 wurden die Pensionszahlungen für die Beamten, die bei der DB-POSTDIENST und später bei der DPAG (19) beschäftigt gewesen waren (im Folgenden ‚DB-POSTDIENST-Beamte‘ genannt) von der neu gegründeten Postbeamtenversorgungskasse übernommen, wobei der Staat und die DPAG gemeinsam für die Finanzierung dieser Versorgungskasse aufkommen. Im Folgenden wird genauer dargestellt, welchen Beitrag die DB-POSTDIENST und die DPAG geleistet haben, um die Ansprüche der DB-POSTDIENST-Beamten abzudecken.

| 41. | Für den Zeitraum 1989-1994 liegen der Kommission keine Hinweise dafür vor, dass die DB-POSTDIENST einen finanziellen Beitrag zur Zahlung der Pensionen der DB-POSTDIENST-Beamten geleistet hat, so dass sie davon ausgeht, dass die Pensionen ausschließlich von Deutschland gezahlt wurden. |
| --- | --- |

41.

Für den Zeitraum 1989-1994 liegen der Kommission keine Hinweise dafür vor, dass die DB-POSTDIENST einen finanziellen Beitrag zur Zahlung der Pensionen der DB-POSTDIENST-Beamten geleistet hat, so dass sie davon ausgeht, dass die Pensionen ausschließlich von Deutschland gezahlt wurden.

| 42. | Gemäß § 1 Absatz 1 PostPersRG wurden die dem Bund obliegenden Rechte und Pflichten gegenüber den Beamten, die bei der DPAG, der Postbank AG oder der Telekom AG beschäftigt waren oder die früher bei der DB-POSTDIENST, der DB-POSTBANK oder der DB-TELEKOM beschäftigt gewesen waren, am 1. Januar 1995 auf die neu gegründeten Unternehmen übertragen. |
| --- | --- |

42.

Gemäß § 1 Absatz 1 PostPersRG wurden die dem Bund obliegenden Rechte und Pflichten gegenüber den Beamten, die bei der DPAG, der Postbank AG oder der Telekom AG beschäftigt waren oder die früher bei der DB-POSTDIENST, der DB-POSTBANK oder der DB-TELEKOM beschäftigt gewesen waren, am 1. Januar 1995 auf die neu gegründeten Unternehmen übertragen.

| 43. | Wären die genannten Verpflichtungen (insbesondere die zu zahlenden Pensionen) auf der Passivseite der Bilanz der DPAG, der Postbank AG bzw. der Telekom AG ausgewiesen worden, wäre Deutschland zufolge die Gründung dieser Unternehmen unmöglich gewesen (20). |
| --- | --- |

43.

Wären die genannten Verpflichtungen (insbesondere die zu zahlenden Pensionen) auf der Passivseite der Bilanz der DPAG, der Postbank AG bzw. der Telekom AG ausgewiesen worden, wäre Deutschland zufolge die Gründung dieser Unternehmen unmöglich gewesen (20).

| 44. | Aus diesem Grund wurde am 1. Januar 1995 die Postbeamtenversorgungskasse gegründet. Die DPAG, die Telekom AG und die Postbank AG wurden von ihrer Verpflichtung entbunden, Versorgungs- und Beihilfeleistungen für Beamte zu erbringen, und im Gegenzug verpflichtet, Beiträge an die Postbeamtenversorgungskasse zu entrichten. |
| --- | --- |

44.

Aus diesem Grund wurde am 1. Januar 1995 die Postbeamtenversorgungskasse gegründet. Die DPAG, die Telekom AG und die Postbank AG wurden von ihrer Verpflichtung entbunden, Versorgungs- und Beihilfeleistungen für Beamte zu erbringen, und im Gegenzug verpflichtet, Beiträge an die Postbeamtenversorgungskasse zu entrichten.

| 45. | Gemäß § 16 Absatz 1 PostPersRG zahlte die DPAG von 1995 bis 1999 jährlich 2 045 Mio. EUR (und damit insgesamt 10 225 Mio. EUR) in die Postbeamtenversorgungs-kasse ein. Mit diesen Beiträgen sollte der Finanzbedarf für die Pensionszahlungen an die DB-POSTDIENST-Beamten gedeckt werden. Diese Beiträge erwiesen sich jedoch als unzureichend, da mehr DB-POSTDIENST-Beamte als erwartet von der angebotenen Möglichkeit (21), in Vorruhestand zu gehen, Gebrauch machten. |
| --- | --- |

45.

Gemäß § 16 Absatz 1 PostPersRG zahlte die DPAG von 1995 bis 1999 jährlich 2 045 Mio. EUR (und damit insgesamt 10 225 Mio. EUR) in die Postbeamtenversorgungs-kasse ein. Mit diesen Beiträgen sollte der Finanzbedarf für die Pensionszahlungen an die DB-POSTDIENST-Beamten gedeckt werden. Diese Beiträge erwiesen sich jedoch als unzureichend, da mehr DB-POSTDIENST-Beamte als erwartet von der angebotenen Möglichkeit (21), in Vorruhestand zu gehen, Gebrauch machten.

| 46. | Da gemäß § 16 Absatz 4 PostPersRG Deutschland alle etwaigen Defizite der Postbeamtenversorgungskasse zu tragen hat, musste in 1999 Deutschland 2 265 Mio. EUR zuschießen, um das Defizit der Postbeamtenversorgungskasse auszugleichen. |
| --- | --- |

46.

Da gemäß § 16 Absatz 4 PostPersRG Deutschland alle etwaigen Defizite der Postbeamtenversorgungskasse zu tragen hat, musste in 1999 Deutschland 2 265 Mio. EUR zuschießen, um das Defizit der Postbeamtenversorgungskasse auszugleichen.

| 47. | Gemäß § 16 Absatz 2 PostPersRG wurden die Beiträge der DPAG zur Postbeamtenversorgungskasse ab dem Jahr 2000 auf 33 % der Bruttobezüge der noch bei ihr aktiven Beamten reduziert. |
| --- | --- |

47.

Gemäß § 16 Absatz 2 PostPersRG wurden die Beiträge der DPAG zur Postbeamtenversorgungskasse ab dem Jahr 2000 auf 33 % der Bruttobezüge der noch bei ihr aktiven Beamten reduziert.

| 48. | Für die darauffolgenden Jahre liegen der Kommission keine eindeutigen Angaben über die Höhe der Zahlungen Deutschlands an die Postbeamtenversorgungskasse vor. 2003 zahlte der Bund 5 055 Mio. EUR in die Postbeamtenversorgungskasse ein, im Jahr 2004 sollte der Bund 4 915 Mio. EUR bereitstellen (22). Diese Zuschüsse dienten jedoch nicht nur für die Finanzierung der Pensionszahlungen der DPAG, sondern auch der Postbank AG und Telekom AG. |
| --- | --- |

48.

Für die darauffolgenden Jahre liegen der Kommission keine eindeutigen Angaben über die Höhe der Zahlungen Deutschlands an die Postbeamtenversorgungskasse vor. 2003 zahlte der Bund 5 055 Mio. EUR in die Postbeamtenversorgungskasse ein, im Jahr 2004 sollte der Bund 4 915 Mio. EUR bereitstellen (22). Diese Zuschüsse dienten jedoch nicht nur für die Finanzierung der Pensionszahlungen der DPAG, sondern auch der Postbank AG und Telekom AG.

4.   KOOPERATIONSVERTRÄGE DER DPAG FÜR DIE NUTZUNG DES POSTNETZWERKES

| 49. | Wird ein Netzwerk nicht nur zur Erbringung von Universaldienstleistungen, sondern auch für kommerzielle Dienstleistungen genutzt, ist unbedingt die Kostenallokation zwischen diesen beiden Kategorien von Dienstleistungen zu prüfen. Wie in Abschnitt 7.4 näher erläutert, müssen bei den kommerziellen Dienstleistungen — gemäß den gemeinschaftlichen Beihilfevorschriften — nicht nur die variablen Kosten für die Nutzung des Netzes finanziert werden, sondern es muss auch ein angemessener Beitrag zu den Fixkosten des Netzes geleistet werden. Dies verhindert, dass Ausgleichszahlungen für die Finanzierung der Kosten der Universaldienstleistungen zur Querfinanzierung kommerzieller Dienstleistungen auf liberalisierten Märkten missbraucht werden. |
| --- | --- |

49.

Wird ein Netzwerk nicht nur zur Erbringung von Universaldienstleistungen, sondern auch für kommerzielle Dienstleistungen genutzt, ist unbedingt die Kostenallokation zwischen diesen beiden Kategorien von Dienstleistungen zu prüfen. Wie in Abschnitt 7.4 näher erläutert, müssen bei den kommerziellen Dienstleistungen — gemäß den gemeinschaftlichen Beihilfevorschriften — nicht nur die variablen Kosten für die Nutzung des Netzes finanziert werden, sondern es muss auch ein angemessener Beitrag zu den Fixkosten des Netzes geleistet werden. Dies verhindert, dass Ausgleichszahlungen für die Finanzierung der Kosten der Universaldienstleistungen zur Querfinanzierung kommerzieller Dienstleistungen auf liberalisierten Märkten missbraucht werden.

| 50. | Die DB-POSTDIENST und die DPAG haben von jeher kommerzielle Dienstleistungen erbracht, die nicht unter den öffentlichen Versorgungsauftrag fallen. Diese Dienstleistungen werden entweder direkt für Dritte oder für verbundene Unternehmen erbracht. Die DPAG hat beispielsweise Verträge mit ihren Tochtergesellschaften Postbank AG und DPEED über die Nutzung ihres Netzwerkes geschlossen. In den neuen Beschwerden wird geltend gemacht, dass diese Verträge die vorgenannte Voraussetzung nicht erfüllen und nur einen unzureichenden Beitrag zu den gemeinsamen Fixkosten des Netzwerkes der DPAG vorsehen. |
| --- | --- |

50.

Die DB-POSTDIENST und die DPAG haben von jeher kommerzielle Dienstleistungen erbracht, die nicht unter den öffentlichen Versorgungsauftrag fallen. Diese Dienstleistungen werden entweder direkt für Dritte oder für verbundene Unternehmen erbracht. Die DPAG hat beispielsweise Verträge mit ihren Tochtergesellschaften Postbank AG und DPEED über die Nutzung ihres Netzwerkes geschlossen. In den neuen Beschwerden wird geltend gemacht, dass diese Verträge die vorgenannte Voraussetzung nicht erfüllen und nur einen unzureichenden Beitrag zu den gemeinsamen Fixkosten des Netzwerkes der DPAG vorsehen.

4.1.   Bankdienstleistungen

| 51. | Am 1. Januar 2002 schlossen die DPAG und die Postbank AG einen Kooperationsvertrag, in dem die Bedingungen festgelegt sind, unter denen die DPAG Produkte der Postbank an ihren Postschaltern verkauft. Für die Vermittlung von Neuverträgen erhält die DPAG eine am Wert des vermittelten Neugeschäfts orientierte Verkaufsprovision. Für die Betreuung des Bestands an laufenden Verträgen, Krediten und Einlagen erhält die DPAG eine Provision, die an den Ertrag der Postbank aus diesem Bestand gekoppelt ist. |
| --- | --- |

51.

Am 1. Januar 2002 schlossen die DPAG und die Postbank AG einen Kooperationsvertrag, in dem die Bedingungen festgelegt sind, unter denen die DPAG Produkte der Postbank an ihren Postschaltern verkauft. Für die Vermittlung von Neuverträgen erhält die DPAG eine am Wert des vermittelten Neugeschäfts orientierte Verkaufsprovision. Für die Betreuung des Bestands an laufenden Verträgen, Krediten und Einlagen erhält die DPAG eine Provision, die an den Ertrag der Postbank aus diesem Bestand gekoppelt ist.

| 52. | Gemäß den Angaben Deutschlands (23) übersteigt die Gesamtvergütung gemäß diesem Kooperationsvertrag die leistungsspezifischen Zusatzkosten der DPAG für die Erbringung dieser Dienstleistungen. |
| --- | --- |

52.

Gemäß den Angaben Deutschlands (23) übersteigt die Gesamtvergütung gemäß diesem Kooperationsvertrag die leistungsspezifischen Zusatzkosten der DPAG für die Erbringung dieser Dienstleistungen.

4.2.   Paketdienste

| 53. | Im Einklang mit der Kartellentscheidung aus dem Jahr 2001 verpflichtete sich die DPAG, ihre Haus-zu-Haus-Paketdienste auszugliedern und dadurch zu belegen, dass die Einnahmen aus dem reservierten Bereich nicht zur Finanzierung der Haus-zu-Haus-Paketdienste verwendet werden. Um die erforderliche Transparenz zu gewährleisten, gründete die DPAG ein separates Unternehmen, die Deutsche Post Euro Express Deutschland GmbH & Co. OHG (im Folgenden ‚DPEED‘ genannt), zur Erbringung von Express- und Haus-zu-Haus-Paketdiensten. |
| --- | --- |

53.

Im Einklang mit der Kartellentscheidung aus dem Jahr 2001 verpflichtete sich die DPAG, ihre Haus-zu-Haus-Paketdienste auszugliedern und dadurch zu belegen, dass die Einnahmen aus dem reservierten Bereich nicht zur Finanzierung der Haus-zu-Haus-Paketdienste verwendet werden. Um die erforderliche Transparenz zu gewährleisten, gründete die DPAG ein separates Unternehmen, die Deutsche Post Euro Express Deutschland GmbH & Co. OHG (im Folgenden ‚DPEED‘ genannt), zur Erbringung von Express- und Haus-zu-Haus-Paketdiensten.

| 54. | Am 20. Dezember 2001 schlossen die DPAG und die DPEED einen Kooperationsvertrag, in dem die Bedingungen festgelegt sind, unter denen die DPAG Dienstleistungen für die DPEED zur Abwicklung von Haus-zu-Haus-Paketdiensten erbringt. Gemäß dem der Kommission vorgelegten Vertrag wird der DPAG für bestimmte Dienstleistungen ein marktübliches Entgelt gezahlt, während sie für andere Dienstleistungen lediglich ein Entgelt in Höhe der leistungsspezifischen Zusatzkosten erhält. |
| --- | --- |

54.

Am 20. Dezember 2001 schlossen die DPAG und die DPEED einen Kooperationsvertrag, in dem die Bedingungen festgelegt sind, unter denen die DPAG Dienstleistungen für die DPEED zur Abwicklung von Haus-zu-Haus-Paketdiensten erbringt. Gemäß dem der Kommission vorgelegten Vertrag wird der DPAG für bestimmte Dienstleistungen ein marktübliches Entgelt gezahlt, während sie für andere Dienstleistungen lediglich ein Entgelt in Höhe der leistungsspezifischen Zusatzkosten erhält.

| 55. | Im Falle von Expresspaketen fungiert die DPEED als Verkaufsagent im Namen der DPAG für den Vertrieb und die Vermarktung der entsprechenden Dienstleistungen. Der Vertrag, der diese Geschäftsbeziehung regelt, liegt der Kommission nicht vor. |
| --- | --- |

55.

Im Falle von Expresspaketen fungiert die DPEED als Verkaufsagent im Namen der DPAG für den Vertrieb und die Vermarktung der entsprechenden Dienstleistungen. Der Vertrag, der diese Geschäftsbeziehung regelt, liegt der Kommission nicht vor.

5.   BESCHREIBUNG DER FINANZIELLEN LAGE DER DB-POSTDIENST UND DER DPAG

5.1.   Ergebnisse der DB-POSTDIENST und der DPAG im Überblick

5.1.1.   Betriebsergebnisse von 1990 bis 2006

| 56. | Wie die folgende Tabelle zeigt, konnten DB-POSTDIENST und DPAG ihre Gewinne vor Steuern zwischen 1990 und 2006 deutlich steigern. Während in den ersten Jahren nur Verluste oder leicht positive Gewinne erwirtschaftet wurden, konnte die DPAG in den späteren Jahren Gewinne erzielen, die immer über einer Milliarde EUR lagen. Die Verluste in den ersten Jahren erklären sich dadurch, dass die Gewinnüberschüsse aus den reservierten und regulierten Briefdiensten nicht ausreichend waren, um die Verluste der anderen Dienstleistungen, die außerhalb des reservierten Bereichs erbracht wurden, und die außerordentlichen Personalkosten, die aufgrund von Restrukturierungen anfielen, auszugleichen.
  Abbildung 2
  Ergebnisse vor Steuern der DB-POSTDIENST und der DPAG von 1990 bis 2006 (in Mio. EUR)




  Quelle: Jahresabschlüsse der DB-POSTDIENST und der DPAG (siehe Anlage 1). Die entsprechenden Zahlen für 1998 und 1999 liegen der Kommission nicht vor. |
| --- | --- |

56.

Wie die folgende Tabelle zeigt, konnten DB-POSTDIENST und DPAG ihre Gewinne vor Steuern zwischen 1990 und 2006 deutlich steigern. Während in den ersten Jahren nur Verluste oder leicht positive Gewinne erwirtschaftet wurden, konnte die DPAG in den späteren Jahren Gewinne erzielen, die immer über einer Milliarde EUR lagen. Die Verluste in den ersten Jahren erklären sich dadurch, dass die Gewinnüberschüsse aus den reservierten und regulierten Briefdiensten nicht ausreichend waren, um die Verluste der anderen Dienstleistungen, die außerhalb des reservierten Bereichs erbracht wurden, und die außerordentlichen Personalkosten, die aufgrund von Restrukturierungen anfielen, auszugleichen.

Abbildung 2

Ergebnisse vor Steuern der DB-POSTDIENST und der DPAG von 1990 bis 2006 (in Mio. EUR)

Image

Quelle: Jahresabschlüsse der DB-POSTDIENST und der DPAG (siehe Anlage 1). Die entsprechenden Zahlen für 1998 und 1999 liegen der Kommission nicht vor.

5.1.2.   Konstant hohe Gewinne bei reservierten und regulierten Briefdiensten

| 57. | Die folgenden Abbildungen 3 und 4 zeigen, dass der reservierte und regulierte Briefdienst immer operative Gewinne zwischen [...] (24) und [...] EUR erzielt hat. |
| --- | --- |

57.

Die folgenden Abbildungen 3 und 4 zeigen, dass der reservierte und regulierte Briefdienst immer operative Gewinne zwischen [...] (24) und [...] EUR erzielt hat.

| 58. | Die hohe Rentabilität der Briefdienste der DPAG wird auch in einem von UPS vorgelegten Expertenbericht (25) sowie einem Gutachten der Monopolkommission in Deutschland (26) hervorgehoben:






  — | in dem Expertenbericht wird geschätzt, dass die Kapitalrendite in der Briefsparte von Deutsche Post World Net (im Folgenden ‚DPWN‘ genannt) seit 1999 durchweg über 20 % lag. Die Briefsparte von DPWN ist umfangreicher als die Aktivitäten der DPAG in Deutschland und umfasst alle weltweit erbrachten Postleistungen. Das Geschäft in Deutschland macht jedoch den größten Teil der Briefsparte von DPWN aus; |
| --- | --- | --- |

58.

Die hohe Rentabilität der Briefdienste der DPAG wird auch in einem von UPS vorgelegten Expertenbericht (25) sowie einem Gutachten der Monopolkommission in Deutschland (26) hervorgehoben:

—

in dem Expertenbericht wird geschätzt, dass die Kapitalrendite in der Briefsparte von Deutsche Post World Net (im Folgenden ‚DPWN‘ genannt) seit 1999 durchweg über 20 % lag. Die Briefsparte von DPWN ist umfangreicher als die Aktivitäten der DPAG in Deutschland und umfasst alle weltweit erbrachten Postleistungen. Das Geschäft in Deutschland macht jedoch den größten Teil der Briefsparte von DPWN aus;

| — | die deutsche Monopolkommission kam in ihrem Gutachten zu dem Schluss, dass die DPAG bei den regulierten Briefdiensten überdurchschnittlich hohe Gewinne erwirtschaftet und dass die deutsche Regulierungsbehörde die Portoentgelte zu hoch angesetzt hat. |
| --- | --- |

—

die deutsche Monopolkommission kam in ihrem Gutachten zu dem Schluss, dass die DPAG bei den regulierten Briefdiensten überdurchschnittlich hohe Gewinne erwirtschaftet und dass die deutsche Regulierungsbehörde die Portoentgelte zu hoch angesetzt hat.

5.1.3.   Verluste bei nicht reservierten Dienstleistungen und außerordentliche Personalkosten

| 59. | Die Brief- und Paketdienstleistungen, die außerhalb des reservierten Bereichs erbracht wurden, erzielten während der 90er Jahre hohe Verluste und konnten erst gegen Ende des Jahrzehnts ihre Ergebnisse verbessern (siehe Abbildung 3). |
| --- | --- |

59.

Die Brief- und Paketdienstleistungen, die außerhalb des reservierten Bereichs erbracht wurden, erzielten während der 90er Jahre hohe Verluste und konnten erst gegen Ende des Jahrzehnts ihre Ergebnisse verbessern (siehe Abbildung 3).

| 60. | Außerordentliche Personalkosten erhöhten zusätzlich die Verluste: Wie bereits weiter oben dargestellt, zahlte DPAG 10 225 Mio. EUR in die Postbeamtenversorgungskasse für die Finanzierung der Pensionen der DB-POSTDIENST-Beamten. Darüber hinaus, bildete DPAG Rückstellungen in Höhe von 6 392 Mio. EUR für Pensionsverpflichtungen von Angestellten und Arbeitern, die von DB-POSTDIENST übernommen wurden. |
| --- | --- |

60.

Außerordentliche Personalkosten erhöhten zusätzlich die Verluste: Wie bereits weiter oben dargestellt, zahlte DPAG 10 225 Mio. EUR in die Postbeamtenversorgungskasse für die Finanzierung der Pensionen der DB-POSTDIENST-Beamten. Darüber hinaus, bildete DPAG Rückstellungen in Höhe von 6 392 Mio. EUR für Pensionsverpflichtungen von Angestellten und Arbeitern, die von DB-POSTDIENST übernommen wurden.

5.2.   Kosten und Finanzierung des Universaldienstes im Zeitraum 1990-1998

5.2.1.   Geltend gemachte Kosten des Universaldiensts und Gewinne des reservierten Briefdienstes

| 61. | Deutschland machte in den Kommentaren zu der Eröffnungsentscheidung 1999 geltend, dass die Verluste bei in den nicht reservierten Bereichen ‚Frachtpostleistungen im Universaldienstbereich‘ und ‚sonstige Universaldienste‘ für den Zeitraum 1990-1998 durch die Erfüllung des öffentlichen Versorgungsauftrags der DB-POSTDIENST und der DPAG bedingt sind (27). |
| --- | --- |

61.

Deutschland machte in den Kommentaren zu der Eröffnungsentscheidung 1999 geltend, dass die Verluste bei in den nicht reservierten Bereichen ‚Frachtpostleistungen im Universaldienstbereich‘ und ‚sonstige Universaldienste‘ für den Zeitraum 1990-1998 durch die Erfüllung des öffentlichen Versorgungsauftrags der DB-POSTDIENST und der DPAG bedingt sind (27).

| 62. | In Abbildung 3 findet sich ein Vergleich zwischen den Verlusten aus den nicht reservierten Bereichen ‚Frachtpostleistungen im Universaldienstbereich‘ und ‚sonstige Universaldienste‘ mit den Gewinnen des reservierten Briefdiensts. Die Verluste der nicht reservierten Universaldienste scheinen dabei größer als die Gewinne des Briefdiensts zu sein. |
| --- | --- |

62.

In Abbildung 3 findet sich ein Vergleich zwischen den Verlusten aus den nicht reservierten Bereichen ‚Frachtpostleistungen im Universaldienstbereich‘ und ‚sonstige Universaldienste‘ mit den Gewinnen des reservierten Briefdiensts. Die Verluste der nicht reservierten Universaldienste scheinen dabei größer als die Gewinne des Briefdiensts zu sein.

| 63. | Um diesen Vergleich durchzuführen, ist jedoch erstens darauf hinzuweisen, dass die Kommission in ihrer Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 zu dem Schluss gelangt ist, dass Verluste der Frachtpostleistungen in Höhe von 572 Mio. EUR der aggressiven Rabattpolitik, und nicht dem öffentlichen Versorgungsauftrag zuzurechnen waren. |
| --- | --- |

63.

Um diesen Vergleich durchzuführen, ist jedoch erstens darauf hinzuweisen, dass die Kommission in ihrer Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 zu dem Schluss gelangt ist, dass Verluste der Frachtpostleistungen in Höhe von 572 Mio. EUR der aggressiven Rabattpolitik, und nicht dem öffentlichen Versorgungsauftrag zuzurechnen waren.

| 64. | Zweitens muss beachtet werden, dass die angeführten operativen Ergebnisse auf der internen Kostenrechnung beruhen von DB-POSTDIENST und DPAG beruhen, die einige Besonderheiten aufweist: So werden beispielsweise [...] angesetzt, und [...] bereits in die kalkulatorischen Kosten inkludiert. Ein Vergleich zwischen den Ergebnissen der verschiedenen Dienste erscheint auch schwierig, da interne Kosten und Erlöse nicht konsolidiert sind. Daher ist ein gründlicheres Verständnis der internen Kostenrechnung für die weitere Analyse notwendig.
  Abbildung 3
  Operative Ergebnisse bei den ‚reservierten Briefdiensten‘, den ‚sonstigen Universaldiensten‘ und dem ‚Universaldienst Frachtpost‘ im Zeitraum 1990-1998 (in Mio. EUR)
  [...]

  Quelle: Interne Kostenrechnung für den Zeitraum 1990-1998 (siehe Anlage 2) — Schriftsatz von Deutschland an die Kommission vom 16. September 1999. |
| --- | --- |

64.

Zweitens muss beachtet werden, dass die angeführten operativen Ergebnisse auf der internen Kostenrechnung beruhen von DB-POSTDIENST und DPAG beruhen, die einige Besonderheiten aufweist: So werden beispielsweise [...] angesetzt, und [...] bereits in die kalkulatorischen Kosten inkludiert. Ein Vergleich zwischen den Ergebnissen der verschiedenen Dienste erscheint auch schwierig, da interne Kosten und Erlöse nicht konsolidiert sind. Daher ist ein gründlicheres Verständnis der internen Kostenrechnung für die weitere Analyse notwendig.

Abbildung 3

Operative Ergebnisse bei den ‚reservierten Briefdiensten‘, den ‚sonstigen Universaldiensten‘ und dem ‚Universaldienst Frachtpost‘ im Zeitraum 1990-1998 (in Mio. EUR)

[...]

Quelle: Interne Kostenrechnung für den Zeitraum 1990-1998 (siehe Anlage 2) — Schriftsatz von Deutschland an die Kommission vom 16. September 1999.

5.2.2.   Staatliche Transfers und Ablieferungen im Zeitraum von 1990 bis 1995

| 65. | Mit den staatlichen Transfers in Höhe von 5 665 Mio. EUR auf der Grundlage des § 37 PostVerfG und des § 7 PostUmwG (siehe Abschnitt 3.1) wurde neues Kapital zur Verfügung gestellt, welches es der DB-POSTDIENST und der DPAG trotz ihrer Geschäftsverluste ermöglichte, ihre Geschäftstätigkeit fortzusetzen. |
| --- | --- |

65.

Mit den staatlichen Transfers in Höhe von 5 665 Mio. EUR auf der Grundlage des § 37 PostVerfG und des § 7 PostUmwG (siehe Abschnitt 3.1) wurde neues Kapital zur Verfügung gestellt, welches es der DB-POSTDIENST und der DPAG trotz ihrer Geschäftsverluste ermöglichte, ihre Geschäftstätigkeit fortzusetzen.

| 66. | Mithilfe der staatlichen Transfers konnten DB-POSTDIENST und die DPAG auch die Ablieferungen, die bis 1995 an das Bundesfinanzministerium zu entrichten waren, finanzieren:






  — | Diese Ablieferungen hatten ihren Ursprung in der früheren Postverwaltung, die als Ersatz für direkte und indirekte Steuern und als Kapitalrendite jährlich rund 10 % ihrer Betriebseinnahmen an den Staat abführen musste. |
| --- | --- | --- |

66.

Mithilfe der staatlichen Transfers konnten DB-POSTDIENST und die DPAG auch die Ablieferungen, die bis 1995 an das Bundesfinanzministerium zu entrichten waren, finanzieren:

—

Diese Ablieferungen hatten ihren Ursprung in der früheren Postverwaltung, die als Ersatz für direkte und indirekte Steuern und als Kapitalrendite jährlich rund 10 % ihrer Betriebseinnahmen an den Staat abführen musste.

| — | Zwischen 1989 und 1995 wurden diese Ablieferungen gemäß § 63 Absatz 1 PostVerfG schrittweise abgeschafft: Die Ablieferungen beliefen sich bis 1992 auf 10 % der Betriebseinnahmen. 1993 belief sich die Ablieferung auf 10 % der Betriebseinnahmen abzüglich 153 Mio. EUR. 1994 belief sich die Ablieferung auf 70 % der 1993 gezahlten Ablieferung und 1995 auf 50 % der 1993 gezahlten Ablieferung. |
| --- | --- |

—

Zwischen 1989 und 1995 wurden diese Ablieferungen gemäß § 63 Absatz 1 PostVerfG schrittweise abgeschafft: Die Ablieferungen beliefen sich bis 1992 auf 10 % der Betriebseinnahmen. 1993 belief sich die Ablieferung auf 10 % der Betriebseinnahmen abzüglich 153 Mio. EUR. 1994 belief sich die Ablieferung auf 70 % der 1993 gezahlten Ablieferung und 1995 auf 50 % der 1993 gezahlten Ablieferung.

| — | Gemäß § 63 Absatz 3 PostVerfG mussten Dividendenzahlungen von den Ablieferungen abgezogen werden, was bestätigt, dass diese Zahlungen sowohl den Charakter von Steuern als auch Dividenden hatten. Insgesamt zahlten die DB-POSTDIENST und die DPAG zwischen 1990 und 1995 Ablieferungen in Höhe von 5 838 Mio. EUR (siehe Anlage 1). |
| --- | --- |

—

Gemäß § 63 Absatz 3 PostVerfG mussten Dividendenzahlungen von den Ablieferungen abgezogen werden, was bestätigt, dass diese Zahlungen sowohl den Charakter von Steuern als auch Dividenden hatten. Insgesamt zahlten die DB-POSTDIENST und die DPAG zwischen 1990 und 1995 Ablieferungen in Höhe von 5 838 Mio. EUR (siehe Anlage 1).

5.3.   Kosten und Finanzierung des Universaldienstes im Zeitraum 1998-2006

| 67. | Gemäß § 20 Postgesetz muss die Regulierungsbehörde bei der Festlegung der Entgelte die Kosten für die Universaldienstverpflichtung und die Kosten für die Übernahme von Versorgungslasten, die aus der Übernahme der DB-POSTDIENST entstanden sind, berücksichtigen. Die folgende Abbildung 4 zeigt für den Zeitraum 1998-2006 die Gewinne der preisregulierten Briefdienstleistungen von DPAG und die ‚Lasten‘ gemäß § 20 Postgesetz.
  Abbildung 4
  Operative Ergebnisse bei den regulierten Briefdiensten und Lasten gemäß § 20 Postgesetz im Zeitraum 1998-2006 (in Mio. EUR)
  [...]

  Quelle: Interne Kostenrechnung 1998-2006 (siehe Anlage 3) — Angaben der DPAG gegenüber der Regulierungsbehörde. |
| --- | --- |

67.

Gemäß § 20 Postgesetz muss die Regulierungsbehörde bei der Festlegung der Entgelte die Kosten für die Universaldienstverpflichtung und die Kosten für die Übernahme von Versorgungslasten, die aus der Übernahme der DB-POSTDIENST entstanden sind, berücksichtigen. Die folgende Abbildung 4 zeigt für den Zeitraum 1998-2006 die Gewinne der preisregulierten Briefdienstleistungen von DPAG und die ‚Lasten‘ gemäß § 20 Postgesetz.

Abbildung 4

Operative Ergebnisse bei den regulierten Briefdiensten und Lasten gemäß § 20 Postgesetz im Zeitraum 1998-2006 (in Mio. EUR)

[...]

Quelle: Interne Kostenrechnung 1998-2006 (siehe Anlage 3) — Angaben der DPAG gegenüber der Regulierungsbehörde.

| 68. | Auf der Grundlage von § 20 Postgesetz genehmigte die Regulierungsbehörde die folgenden Lasten (siehe Abbildung 5 für die Gesamtbeträge der Lasten für den Zeitraum 1995-2007):






  — | Kosten für Altersversorgungen von Beschäftigten, die von der DB-POSTDIENST übernommen wurden;
  Die DPAG hat die Altersversorgungsverpflichtungen für Arbeiter und Angestellte der DB-POSTDIENST übernommen. Die DPAG bildete Rückstellungen in Höhe von [...] EUR zur Deckung dieser Verpflichtungen. |
| --- | --- | --- |

68.

Auf der Grundlage von § 20 Postgesetz genehmigte die Regulierungsbehörde die folgenden Lasten (siehe Abbildung 5 für die Gesamtbeträge der Lasten für den Zeitraum 1995-2007):

—

Kosten für Altersversorgungen von Beschäftigten, die von der DB-POSTDIENST übernommen wurden;

Die DPAG hat die Altersversorgungsverpflichtungen für Arbeiter und Angestellte der DB-POSTDIENST übernommen. Die DPAG bildete Rückstellungen in Höhe von [...] EUR zur Deckung dieser Verpflichtungen.

| — | Kosten für die Deckung des Defizits der Postbeamtenkrankenkasse;
  Infolge der zunehmenden Alterung der aktiven und der pensionierten Beamten der DPAG steigt das Defizit der Postbeamtenkrankenkasse. Die DPAG hat für den Zeitraum 1995-2007 Rückstellungen in Höhe [...] EUR vorgesehen. |
| --- | --- |

—

Kosten für die Deckung des Defizits der Postbeamtenkrankenkasse;

Infolge der zunehmenden Alterung der aktiven und der pensionierten Beamten der DPAG steigt das Defizit der Postbeamtenkrankenkasse. Die DPAG hat für den Zeitraum 1995-2007 Rückstellungen in Höhe [...] EUR vorgesehen.

| — | Abfindungen im Zusammenhang mit der Restrukturierung des Briefnetzes;
  Aufgrund der Automatisierung des Briefnetzes fielen zahlreiche Arbeitsplätze weg. Für die entsprechenden Abfindungen wurden für den Zeitraum 1995-2007 Rückstellungen in Höhe von [...] EUR gebildet. |
| --- | --- |

—

Abfindungen im Zusammenhang mit der Restrukturierung des Briefnetzes;

Aufgrund der Automatisierung des Briefnetzes fielen zahlreiche Arbeitsplätze weg. Für die entsprechenden Abfindungen wurden für den Zeitraum 1995-2007 Rückstellungen in Höhe von [...] EUR gebildet.

| — | Infrastrukturlast stationäre Posteinrichtungen;
  Diese Kosten spiegeln die hypothetischen Kosteneinsparungen wider, die erzielt werden könnten, wenn die Verpflichtung zum Betrieb von 12 000 stationären Posteinrichtungen entfiele. Diese hypothetischen Kosteneinsparungen würden sich für den Zeitraum 1998-2006 auf [...] EUR belaufen. |
| --- | --- |

—

Infrastrukturlast stationäre Posteinrichtungen;

Diese Kosten spiegeln die hypothetischen Kosteneinsparungen wider, die erzielt werden könnten, wenn die Verpflichtung zum Betrieb von 12 000 stationären Posteinrichtungen entfiele. Diese hypothetischen Kosteneinsparungen würden sich für den Zeitraum 1998-2006 auf [...] EUR belaufen.

| — | Infrastrukturlast Fracht;
  Diese Kosten spiegeln die hypothetischen Kosteneinsparungen wider, die erzielt werden könnten, wenn die Universaldienstverpflichtung für das Paketnetz entfiele. Diese hypothetischen Kosteneinsparungen würden sich für den Zeitraum 1998-2006 auf [...] EUR belaufen. |
| --- | --- |

—

Infrastrukturlast Fracht;

Diese Kosten spiegeln die hypothetischen Kosteneinsparungen wider, die erzielt werden könnten, wenn die Universaldienstverpflichtung für das Paketnetz entfiele. Diese hypothetischen Kosteneinsparungen würden sich für den Zeitraum 1998-2006 auf [...] EUR belaufen.

Abbildung 5

Lasten gemäß § 20 Postgesetz im Zeitraum 1995-2007 (in Mio. EUR)

[...]

Quelle: Interne Kostenrechnung für den Zeitraum 1998-2006 — Angaben der DPAG gegenüber der Regulierungsbehörde.

| 69. | Wie auch für den Zeitraum 1990-1998 erscheint eine genauere Analyse der angewendeten Kostenrechnungsmethoden notwendig, um die berechneten Lasten und Gewinne der regulierten Briefdienste entsprechend analysieren zu können. |
| --- | --- |

69.

Wie auch für den Zeitraum 1990-1998 erscheint eine genauere Analyse der angewendeten Kostenrechnungsmethoden notwendig, um die berechneten Lasten und Gewinne der regulierten Briefdienste entsprechend analysieren zu können.

6.   WÜRDIGUNG DES VORLIEGENS VON BEIHILFEN

| 70. | Damit eine staatliche Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags darstellt, müssen die folgenden Voraussetzungen erfüllt sein:






  — | Es muss sich um eine staatliche oder durch staatliche Mittel finanzierte Maßnahme handeln. |
| --- | --- | --- |

70.

Damit eine staatliche Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags darstellt, müssen die folgenden Voraussetzungen erfüllt sein:

—

Es muss sich um eine staatliche oder durch staatliche Mittel finanzierte Maßnahme handeln.

| — | Sie muss durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen. |
| --- | --- |

—

Sie muss durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen.

| — | Sie muss den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. |
| --- | --- |

—

Sie muss den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.

| 71. | Da sich die DB-POSTDIENST und die DPAG schon immer am deutschen als auch auf anderen europäischen Postmärkten in Konkurrenz mit anderen Anbietern wie UPS, TNT, La Poste und Royal Mail befunden haben, steht außer Zweifel, dass selektive Vorteile den Wettbewerb und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. |
| --- | --- |

71.

Da sich die DB-POSTDIENST und die DPAG schon immer am deutschen als auch auf anderen europäischen Postmärkten in Konkurrenz mit anderen Anbietern wie UPS, TNT, La Poste und Royal Mail befunden haben, steht außer Zweifel, dass selektive Vorteile den Wettbewerb und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.

6.1.   Staatliche Transfers und staatliche Bürgschaften zugunsten der DB-POSTDIENST und der DPAG

| 72. | Die nachstehende Analyse wird aufzeigen, dass es sich bei den staatlichen Transfers auf der Grundlage von § 37 Absatz 3 PostVerfG und § 7 PostUmwG sowie bei den staatlichen Bürgschaften auf der Grundlage von § 40 Absatz 6 PostVerfG und § 2 Absatz 4 PostUmwG um staatliche Beihilfen im Sinne von § 87 Absatz 1 des EG-Vertrags handelt. |
| --- | --- |

72.

Die nachstehende Analyse wird aufzeigen, dass es sich bei den staatlichen Transfers auf der Grundlage von § 37 Absatz 3 PostVerfG und § 7 PostUmwG sowie bei den staatlichen Bürgschaften auf der Grundlage von § 40 Absatz 6 PostVerfG und § 2 Absatz 4 PostUmwG um staatliche Beihilfen im Sinne von § 87 Absatz 1 des EG-Vertrags handelt.

6.1.1.   Staatliche Mittel

| 73. | Bereits in der Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 (28) wurde festgestellt, dass es sich bei diesen staatlichen Transfers und Bürgschaften um staatliche Mittel im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags handelt. |
| --- | --- |

73.

Bereits in der Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 (28) wurde festgestellt, dass es sich bei diesen staatlichen Transfers und Bürgschaften um staatliche Mittel im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags handelt.

6.1.2.   Selektiver Vorteil

| 74. | Die staatlichen Transfers und die staatlichen Bürgschaften kamen ausschließlich der DB-POSTDIENST und der DPAG zugute. |
| --- | --- |

74.

Die staatlichen Transfers und die staatlichen Bürgschaften kamen ausschließlich der DB-POSTDIENST und der DPAG zugute.

| 75. | In dem Urteil in der Rechtssache Altmark (29) legte der Gerichtshof die Kriterien fest, die erfüllt sein müssen, damit staatliche Maßnahmen als Ausgleich für die Erfüllung gemeinwirtschaftlicher Verpflichtungen anzusehen und nicht als staatliche Beihilfen im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags zu werten sind. Im vorliegenden Fall sind diese Kriterien nicht erfüllt:






  — | Vor 1994 waren die gemeinwirtschaftlichen Verpflichtungen der DB-POSTDIENST nicht klar definiert. |
| --- | --- | --- |

75.

In dem Urteil in der Rechtssache Altmark (29) legte der Gerichtshof die Kriterien fest, die erfüllt sein müssen, damit staatliche Maßnahmen als Ausgleich für die Erfüllung gemeinwirtschaftlicher Verpflichtungen anzusehen und nicht als staatliche Beihilfen im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags zu werten sind. Im vorliegenden Fall sind diese Kriterien nicht erfüllt:

—

Vor 1994 waren die gemeinwirtschaftlichen Verpflichtungen der DB-POSTDIENST nicht klar definiert.

| — | Weder in der PPflLV 1994 noch in dem Postgesetz 1997 wurden die Parameter für die Berechnung des Ausgleiches objektiv und transparent aufgestellt. |
| --- | --- |

—

Weder in der PPflLV 1994 noch in dem Postgesetz 1997 wurden die Parameter für die Berechnung des Ausgleiches objektiv und transparent aufgestellt.

| — | Es war daher nicht klar ersichtlich, ob der Ausgleich über das hinausging bzw. nicht hinausging, was erforderlich war, um die Kosten der Erfüllung der gemeinwirtschaftlichen Verpflichtungen ganz oder teilweise zu decken. |
| --- | --- |

—

Es war daher nicht klar ersichtlich, ob der Ausgleich über das hinausging bzw. nicht hinausging, was erforderlich war, um die Kosten der Erfüllung der gemeinwirtschaftlichen Verpflichtungen ganz oder teilweise zu decken.

| — | Weder die DB-POSTDIENST noch die DPAG wurden im Rahmen eines öffentlichen Vergabeverfahrens oder auf der Grundlage einer Analyse der Kosten ausgewählt, die ein durchschnittliches, gut geführtes Unternehmen, das angemessen mit Kapital ausgestattet ist, bei der Erfüllung der gemeinwirtschaftlichen Aufgaben verzeichnet hätte. |
| --- | --- |

—

Weder die DB-POSTDIENST noch die DPAG wurden im Rahmen eines öffentlichen Vergabeverfahrens oder auf der Grundlage einer Analyse der Kosten ausgewählt, die ein durchschnittliches, gut geführtes Unternehmen, das angemessen mit Kapital ausgestattet ist, bei der Erfüllung der gemeinwirtschaftlichen Aufgaben verzeichnet hätte.

6.2.   Staatliche Finanzierung von Pensionen von DB-POSTDIENST-Beamten

6.2.1.   Staatliche Mittel

| 76. | Bereits in der Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 (30) wurde festgestellt, dass die staatliche Finanzierung der Postbeamtenversorgungskasse als Maßnahme zu Lasten staatlicher Mittel im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags anzusehen ist. Dies gilt auch für die staatliche Finanzierung von Pensionszahlungen vor 1995. |
| --- | --- |

76.

Bereits in der Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 (30) wurde festgestellt, dass die staatliche Finanzierung der Postbeamtenversorgungskasse als Maßnahme zu Lasten staatlicher Mittel im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags anzusehen ist. Dies gilt auch für die staatliche Finanzierung von Pensionszahlungen vor 1995.

6.2.2.   Selektiver Vorteil

| 77. | Die Kommission fragt sich, ob die staatliche Finanzierung der Pensionszahlungen der DB-Postdienst und der DPAG im zu untersuchenden Zeitraum vom 1. Juli 1989 (Gründung der DB-Postdienst) bis 31. Dezember 2007 (voraussichtliches Endes des öffentlichen Versorgungsauftrages) einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft hat:






  — | Deutschland macht geltend, die DPAG genieße keinen wirtschaftlichen Vorteil, da sie seit 1995 gemäß den beschriebenen Regelungen des § 16 PostPersRG höhere Pensionskosten als ihre Mitbewerber geleistet hat, die nur zur Zahlung von Sozialversicherungsbeiträgen (Renten-, Arbeitslosen-, Kranken- und Pflegeversicherungsbeiträge) in Höhe von 21 % verpflichtet sind (31). |
| --- | --- | --- |

77.

Die Kommission fragt sich, ob die staatliche Finanzierung der Pensionszahlungen der DB-Postdienst und der DPAG im zu untersuchenden Zeitraum vom 1. Juli 1989 (Gründung der DB-Postdienst) bis 31. Dezember 2007 (voraussichtliches Endes des öffentlichen Versorgungsauftrages) einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft hat:

—

Deutschland macht geltend, die DPAG genieße keinen wirtschaftlichen Vorteil, da sie seit 1995 gemäß den beschriebenen Regelungen des § 16 PostPersRG höhere Pensionskosten als ihre Mitbewerber geleistet hat, die nur zur Zahlung von Sozialversicherungsbeiträgen (Renten-, Arbeitslosen-, Kranken- und Pflegeversicherungsbeiträge) in Höhe von 21 % verpflichtet sind (31).

| — | Andererseits ist jedoch festzustellen, dass die DB-POSTDIENST im Zeitraum 1989-1995 offensichtlich keinen Beitrag zur Finanzierung der Pensionszahlungen für die DB-POSTDIENST-Beamten geleistet hat. |
| --- | --- |

—

Andererseits ist jedoch festzustellen, dass die DB-POSTDIENST im Zeitraum 1989-1995 offensichtlich keinen Beitrag zur Finanzierung der Pensionszahlungen für die DB-POSTDIENST-Beamten geleistet hat.

| 78. | Ferner fragt sich die Kommission, ob der DPAG durch die Bedingungen, unter denen im Zeitraum 1995-1999 Frühpensionierungen erfolgten, ein wirtschaftlicher Vorteil verschafft wurde. Es ist zu prüfen, inwieweit die staatliche Finanzierung von Frühpensionierungen im Falle der DPAG vorteilhafter war als im Falle anderer Unternehmen. |
| --- | --- |

78.

Ferner fragt sich die Kommission, ob der DPAG durch die Bedingungen, unter denen im Zeitraum 1995-1999 Frühpensionierungen erfolgten, ein wirtschaftlicher Vorteil verschafft wurde. Es ist zu prüfen, inwieweit die staatliche Finanzierung von Frühpensionierungen im Falle der DPAG vorteilhafter war als im Falle anderer Unternehmen.

7.   VEREINBARKEIT DER BEIHILFEN MIT DEM GEMEINSAMEN MARKT

7.1.   Angemessenheit des Ausgleichs für die Erbringung von Dienstleistungen von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse gemäß Artikel 86 Absatz 2 des EG-Vertrags

| 79. | Für Unternehmen, die mit Dienstleistungen von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse betraut sind oder den Charakter eines Finanzmonopols haben, gelten gemäß Artikel 86 Absatz 2 des EG-Vertrags die Vorschriften dieses Vertrages. Allerdings sieht Artikel 86 Absatz 2 des EG-Vertrags eine Ausnahme von dieser Regel für den Fall vor, dass eine Reihe von Voraussetzungen erfüllt ist. So muss erstens der Staat ein Unternehmen mit der Erfüllung einer bestimmten Aufgabe offiziell betrauen. Zweitens muss sich der Auftrag auf eine Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse beziehen. Drittens muss die Ausnahme für die Erfüllung der übertragenen Aufgabe erforderlich und dem Zweck angemessen sein. Schließlich darf die Entwicklung des Handelsverkehrs nicht in einem Ausmaß beeinträchtigt werden, das dem Interesse der Gemeinschaft zuwiderläuft. |
| --- | --- |

79.

Für Unternehmen, die mit Dienstleistungen von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse betraut sind oder den Charakter eines Finanzmonopols haben, gelten gemäß Artikel 86 Absatz 2 des EG-Vertrags die Vorschriften dieses Vertrages. Allerdings sieht Artikel 86 Absatz 2 des EG-Vertrags eine Ausnahme von dieser Regel für den Fall vor, dass eine Reihe von Voraussetzungen erfüllt ist. So muss erstens der Staat ein Unternehmen mit der Erfüllung einer bestimmten Aufgabe offiziell betrauen. Zweitens muss sich der Auftrag auf eine Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse beziehen. Drittens muss die Ausnahme für die Erfüllung der übertragenen Aufgabe erforderlich und dem Zweck angemessen sein. Schließlich darf die Entwicklung des Handelsverkehrs nicht in einem Ausmaß beeinträchtigt werden, das dem Interesse der Gemeinschaft zuwiderläuft.

| 80. | Die Kommission wird sich bei ihrer Analyse auf das Erforderlichkeits- und das Angemessenheitskriterium für eine Ausnahme nach Artikel 86 Absatz 2 des EG-Vertrags konzentrieren und prüfen, inwieweit der gewährte Ausgleich für die Erbringung des Universaldienstes vom Zeitpunkt der Gründung der DB-Postdienst im Jahr 1989 bis zum erwarteten Auslaufen des öffentlichen Versorgungsauftrags der DPAG am 31. Dezember 2007 gerechtfertigt war. |
| --- | --- |

80.

Die Kommission wird sich bei ihrer Analyse auf das Erforderlichkeits- und das Angemessenheitskriterium für eine Ausnahme nach Artikel 86 Absatz 2 des EG-Vertrags konzentrieren und prüfen, inwieweit der gewährte Ausgleich für die Erbringung des Universaldienstes vom Zeitpunkt der Gründung der DB-Postdienst im Jahr 1989 bis zum erwarteten Auslaufen des öffentlichen Versorgungsauftrags der DPAG am 31. Dezember 2007 gerechtfertigt war.

| 81. | Die Kommission fragt sich, ob der der DB-POSTDIENST und der DPAG gewährte Ausgleich für die Erfüllung des öffentlichen Versorgungsauftrags erforderlich und diesem Zweck angemessen gewesen ist. Da weder in der PPfLV 1994, im Postgestz 1997, noch in der Universaldienstverordnung 1999 die Parameter für die Berechnung des Ausgleiches objektiv und transparent dargestellt wurden, muss die Kommission ex post die Höhe des gewährten Ausgleichs und die Kosten der Universaldienstleistungen einschließlich einer angemessenen Rendite für das eingesetzte Eigenkapital quantifizieren. |
| --- | --- |

81.

Die Kommission fragt sich, ob der der DB-POSTDIENST und der DPAG gewährte Ausgleich für die Erfüllung des öffentlichen Versorgungsauftrags erforderlich und diesem Zweck angemessen gewesen ist. Da weder in der PPfLV 1994, im Postgestz 1997, noch in der Universaldienstverordnung 1999 die Parameter für die Berechnung des Ausgleiches objektiv und transparent dargestellt wurden, muss die Kommission ex post die Höhe des gewährten Ausgleichs und die Kosten der Universaldienstleistungen einschließlich einer angemessenen Rendite für das eingesetzte Eigenkapital quantifizieren.

| 82. | In der Mitteilung aus dem Jahr 1996 (32) bzw. 2001 (33) sowie in dem Gemeinschaftsrahmen aus dem Jahr 2005 (34) über Dienstleistungen von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse hat die Kommission erläutert, wie das Erforderlichkeits- und das Angemessenheitskriterium im Hinblick auf eine Ausnahme gemäß Artikel 86 Absatz 2 des EG-Vertrags anzuwenden sind. Letztmalig wurden in Abschnitt 2.4 des Gemeinschaftsrahmens aus dem Jahr 2005 die Bestimmungen über die Bedeutung und die Tragweite dieser Kriterien kodifiziert, die in der Vergangenheit vom Gerichtshof, vom Gericht erster Instanz und von der Kommission konsequent angewandt wurden. |
| --- | --- |

82.

In der Mitteilung aus dem Jahr 1996 (32) bzw. 2001 (33) sowie in dem Gemeinschaftsrahmen aus dem Jahr 2005 (34) über Dienstleistungen von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse hat die Kommission erläutert, wie das Erforderlichkeits- und das Angemessenheitskriterium im Hinblick auf eine Ausnahme gemäß Artikel 86 Absatz 2 des EG-Vertrags anzuwenden sind. Letztmalig wurden in Abschnitt 2.4 des Gemeinschaftsrahmens aus dem Jahr 2005 die Bestimmungen über die Bedeutung und die Tragweite dieser Kriterien kodifiziert, die in der Vergangenheit vom Gerichtshof, vom Gericht erster Instanz und von der Kommission konsequent angewandt wurden.

| 83. | Die Grundsätze der Erforderlichkeit und der Angemessenheit des Ausgleichs sind wie folgt definiert (siehe beispielsweise Randnummern 14, 15 und 17 des Gemeinschaftsrahmens aus dem Jahr 2005):






  — | Die Höhe des Ausgleichs darf nicht über das hinausgehen, was erforderlich ist, um die durch die Erfüllung der Gemeinwohlverpflichtung verursachten Kosten unter Berücksichtigung der dabei erzielten Einnahmen und einer angemessenen Rendite aus der Erfüllung dieser Verpflichtungen abzudecken. |
| --- | --- | --- |

83.

Die Grundsätze der Erforderlichkeit und der Angemessenheit des Ausgleichs sind wie folgt definiert (siehe beispielsweise Randnummern 14, 15 und 17 des Gemeinschaftsrahmens aus dem Jahr 2005):

—

Die Höhe des Ausgleichs darf nicht über das hinausgehen, was erforderlich ist, um die durch die Erfüllung der Gemeinwohlverpflichtung verursachten Kosten unter Berücksichtigung der dabei erzielten Einnahmen und einer angemessenen Rendite aus der Erfüllung dieser Verpflichtungen abzudecken.

| — | Im Ausgleich enthalten sind sämtliche vom Staat oder aus staatlichen Mitteln in jedweder Form gewährten Vorteile unabhängig von ihrer Bewertung nach Maßgabe von Artikel 87 des EG-Vertrags. |
| --- | --- |

—

Im Ausgleich enthalten sind sämtliche vom Staat oder aus staatlichen Mitteln in jedweder Form gewährten Vorteile unabhängig von ihrer Bewertung nach Maßgabe von Artikel 87 des EG-Vertrags.

| — | Der Ausgleich darf nur für das Funktionieren der betreffenden Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse verwendet werden. Der für das Funktionieren einer Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse gewährte Ausgleich, der dazu verwendet wird, um auf anderen Märkten tätig zu werden, ist nicht gerechtfertigt und stellt daher eine mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbare staatliche Beihilfe dar. |
| --- | --- |

—

Der Ausgleich darf nur für das Funktionieren der betreffenden Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse verwendet werden. Der für das Funktionieren einer Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse gewährte Ausgleich, der dazu verwendet wird, um auf anderen Märkten tätig zu werden, ist nicht gerechtfertigt und stellt daher eine mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbare staatliche Beihilfe dar.

7.2.   Berechnungsmethode

| 84. | Damit ermittelt werden kann, ob die DB-POSTDIENST und die DPAG einen überhöhten Ausgleich für die Erfüllung ihres öffentlichen Versorgungsauftrags erhalten haben, müssen zunächst die erbrachten Dienstleistungen entsprechend klassifiziert werden:






  — | Regulierte Briefdienste (im Folgenden ‚regulierte Briefdienste‘ genannt): Diese Kategorie umfasst sämtliche Briefdienste, für die ausschließliche Rechte gelten und deren Preise reguliert werden (siehe Abschnitt 3.2). Die Kommission vermutet, dass alle regulierten Dienste unter den öffentlichen Versorgungsauftrag fallen (siehe Abschnitt 2), doch muss dies noch eingehender untersucht werden. |
| --- | --- | --- |

84.

Damit ermittelt werden kann, ob die DB-POSTDIENST und die DPAG einen überhöhten Ausgleich für die Erfüllung ihres öffentlichen Versorgungsauftrags erhalten haben, müssen zunächst die erbrachten Dienstleistungen entsprechend klassifiziert werden:

—

Regulierte Briefdienste (im Folgenden ‚regulierte Briefdienste‘ genannt): Diese Kategorie umfasst sämtliche Briefdienste, für die ausschließliche Rechte gelten und deren Preise reguliert werden (siehe Abschnitt 3.2). Die Kommission vermutet, dass alle regulierten Dienste unter den öffentlichen Versorgungsauftrag fallen (siehe Abschnitt 2), doch muss dies noch eingehender untersucht werden.

| — | Universaldienstleistungen (außerhalb des Bereichs der regulierten Briefdienste; im Folgenden ‚Universaldienstleistungen‘ genannt): Diese Kategorie umfasst alle Dienstleistungen außerhalb der Bereichs der regulierten Briefdienste, mit deren Erbringung die DB-POSTDIENST und die DPAG als Universaldienstanbieter betraut wurden. Die Kommission muss überprüfen, welche Dienstleistungen dieser Kategorie zuzurechnen sind. |
| --- | --- |

—

Universaldienstleistungen (außerhalb des Bereichs der regulierten Briefdienste; im Folgenden ‚Universaldienstleistungen‘ genannt): Diese Kategorie umfasst alle Dienstleistungen außerhalb der Bereichs der regulierten Briefdienste, mit deren Erbringung die DB-POSTDIENST und die DPAG als Universaldienstanbieter betraut wurden. Die Kommission muss überprüfen, welche Dienstleistungen dieser Kategorie zuzurechnen sind.

| — | Kommerzielle Dienstleistungen (außerhalb des Bereichs der regulierten Briefdienste; im Folgenden ‚kommerzielle Dienstleistungen‘ genannt): Diese Kategorie umfasst alle Dienstleistungen, die keiner Preisregulierung unterliegen und die nicht unter den öffentlichen Versorgungsauftrag fallen. Die Kommission muss überprüfen, welche Dienstleistungen dieser Kategorie zuzurechnen sind, doch offensichtlich gehören beispielsweise die Dienstleistungen, die für die Postbank AG erbracht werden, zu dieser Kategorie. Es ist auch zu fragen, ob die von Tochtergesellschaften (z. B. DPEED) erbrachten Dienste als kommerzielle Dienstleistungen oder als Universaldienstleistungen anzusehen sind. |
| --- | --- |

—

Kommerzielle Dienstleistungen (außerhalb des Bereichs der regulierten Briefdienste; im Folgenden ‚kommerzielle Dienstleistungen‘ genannt): Diese Kategorie umfasst alle Dienstleistungen, die keiner Preisregulierung unterliegen und die nicht unter den öffentlichen Versorgungsauftrag fallen. Die Kommission muss überprüfen, welche Dienstleistungen dieser Kategorie zuzurechnen sind, doch offensichtlich gehören beispielsweise die Dienstleistungen, die für die Postbank AG erbracht werden, zu dieser Kategorie. Es ist auch zu fragen, ob die von Tochtergesellschaften (z. B. DPEED) erbrachten Dienste als kommerzielle Dienstleistungen oder als Universaldienstleistungen anzusehen sind.

| 85. | Es wäre davon auszugehen, dass mit den Gewinnüberschüssen aus den regulierten Briefdiensten und den staatlichen Transfers zugunsten der DB-POSTDIENST und der DPAG die Verluste aus den Universaldiensten (außerhalb der regulierten Briefdienste) finanziert werden. Die in der nächsten Abbildung dargestellte Berechnungsmethode macht dies im Einzelnen deutlich. Dabei ist eine angemessene Kapitalrendite bei den Gewinn- bzw. Verlustüberschüssen aus den regulierten Briefdiensten und den Universaldienstleistungen bereits berücksichtigt.
  Abbildung 6
  Berechnungsmethode |
| --- | --- |

85.

Es wäre davon auszugehen, dass mit den Gewinnüberschüssen aus den regulierten Briefdiensten und den staatlichen Transfers zugunsten der DB-POSTDIENST und der DPAG die Verluste aus den Universaldiensten (außerhalb der regulierten Briefdienste) finanziert werden. Die in der nächsten Abbildung dargestellte Berechnungsmethode macht dies im Einzelnen deutlich. Dabei ist eine angemessene Kapitalrendite bei den Gewinn- bzw. Verlustüberschüssen aus den regulierten Briefdiensten und den Universaldienstleistungen bereits berücksichtigt.

Abbildung 6

Berechnungsmethode

Image

| 86. | Damit diese Berechnungen durchgeführt werden können, gilt es, den folgenden Punkten besondere Beachtung zu schenken:






  — | Der erhaltene Ausgleich umfasst — neben den staatlichen Transfers und den Erlösen aus den regulierten Briefdiensten und den Universaldienstleistungen — auch die staatlichen Bürgschaften und die staatliche Finanzierung der Pensionen. Abschnitt 7.3 erläutert im Besonderen, wie die Kosteneinsparungen, die durch die beiden letztgenannten Maßnahmen für die einzelnen Dienstleistungen entstehen, erfasst werden sollen. |
| --- | --- | --- |

86.

Damit diese Berechnungen durchgeführt werden können, gilt es, den folgenden Punkten besondere Beachtung zu schenken:

—

Der erhaltene Ausgleich umfasst — neben den staatlichen Transfers und den Erlösen aus den regulierten Briefdiensten und den Universaldienstleistungen — auch die staatlichen Bürgschaften und die staatliche Finanzierung der Pensionen. Abschnitt 7.3 erläutert im Besonderen, wie die Kosteneinsparungen, die durch die beiden letztgenannten Maßnahmen für die einzelnen Dienstleistungen entstehen, erfasst werden sollen.

| — | Da das Postnetzwerk auch für kommerzielle Dienstleistungen genutzt wird, muss untersucht werden, ob eine entsprechende Aufteilung der Fixkosten zwischen den verschiedenen Dienstleistungen erfolgte. Abschnitt 7.4 zeigt auf, welche Fragen dabei zu untersuchen sind. |
| --- | --- |

—

Da das Postnetzwerk auch für kommerzielle Dienstleistungen genutzt wird, muss untersucht werden, ob eine entsprechende Aufteilung der Fixkosten zwischen den verschiedenen Dienstleistungen erfolgte. Abschnitt 7.4 zeigt auf, welche Fragen dabei zu untersuchen sind.

| — | Da bei regulierten Briefdiensten und Universaldienstleistungen nur ein angemessener Gewinn auf das eingesetzte Kapital erwirtschaftet, werden darf, muss ein Gewinnvergleich unter Berücksichtigung der übernommenen Risiken durchgeführt werden. Abschnitt 7.5 diskutiert, wie für die Ermittlung der angemessenen Kapitalrenditen vorzugehen ist. |
| --- | --- |

—

Da bei regulierten Briefdiensten und Universaldienstleistungen nur ein angemessener Gewinn auf das eingesetzte Kapital erwirtschaftet, werden darf, muss ein Gewinnvergleich unter Berücksichtigung der übernommenen Risiken durchgeführt werden. Abschnitt 7.5 diskutiert, wie für die Ermittlung der angemessenen Kapitalrenditen vorzugehen ist.

| — | Die Berechnung muss die Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 berücksichtigen, in der bereits rechtswidrige staatliche Beihilfen in Höhe von 572 Mio. EUR festgestellt wurden, die für die Finanzierung der Verluste infolge der über Gebühr aggressiven Preispolitik für Haus-zu-Haus-Paketdienste verwendet wurden. |
| --- | --- |

—

Die Berechnung muss die Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 berücksichtigen, in der bereits rechtswidrige staatliche Beihilfen in Höhe von 572 Mio. EUR festgestellt wurden, die für die Finanzierung der Verluste infolge der über Gebühr aggressiven Preispolitik für Haus-zu-Haus-Paketdienste verwendet wurden.

7.3.   Berechnung des Ausgleichs

| 87. | Da der Ausgleich alle vom Staat gewährten Vorteile unabhängig von ihrer Bewertung nach Maßgabe von Artikel 87 des EG-Vertrags betrifft, wird in den folgenden Abschnitten nicht nur auf die bereits als Beihilfe eingestuften Maßnahmen eingegangen, sondern auf alle staatlichen Maßnahmen, mit denen der DB-Postdienst und der DPAG wirtschaftliche Vorteile verschafft wurden. |
| --- | --- |

87.

Da der Ausgleich alle vom Staat gewährten Vorteile unabhängig von ihrer Bewertung nach Maßgabe von Artikel 87 des EG-Vertrags betrifft, wird in den folgenden Abschnitten nicht nur auf die bereits als Beihilfe eingestuften Maßnahmen eingegangen, sondern auf alle staatlichen Maßnahmen, mit denen der DB-Postdienst und der DPAG wirtschaftliche Vorteile verschafft wurden.

7.3.1.   Staatliche Transfers

| 88. | Die staatlichen Transfers auf der Grundlage von § 37 PostVerfG und § 7 PostUmwG wurden bereits mit 5 665 Mio. EUR beziffert (siehe Abschnitt 3.1). |
| --- | --- |

88.

Die staatlichen Transfers auf der Grundlage von § 37 PostVerfG und § 7 PostUmwG wurden bereits mit 5 665 Mio. EUR beziffert (siehe Abschnitt 3.1).

7.3.2.   Einnahmen aus den regulierten Briefdiensten

| 89. | Auf der Grundlage von § 37 Absatz 2 PostVerfG und § 20 Postgesetz werden die Erlöse aus den reservierten und regulierten Briefdiensten zur Finanzierung der Kosten der Erfüllung des öffentlichen Versorgungsauftrags verwendet (35). Die Erlöse aus den reservierten Briefdiensten im Zeitraum 1990-1998 und den regulierten Briefdiensten im Zeitraum 1998-2006 sind in den Anlagen 2 und 3 enthalten. |
| --- | --- |

89.

Auf der Grundlage von § 37 Absatz 2 PostVerfG und § 20 Postgesetz werden die Erlöse aus den reservierten und regulierten Briefdiensten zur Finanzierung der Kosten der Erfüllung des öffentlichen Versorgungsauftrags verwendet (35). Die Erlöse aus den reservierten Briefdiensten im Zeitraum 1990-1998 und den regulierten Briefdiensten im Zeitraum 1998-2006 sind in den Anlagen 2 und 3 enthalten.

| 90. | In der Post-Richtlinie (36) und in der Bekanntmachung über den Postsektor (37) ist niedergelegt, dass Gewinnüberschüsse aus den reservierten Diensten nur zur Subventionierung von Universaldiensten im nicht reservierten Bereich, nicht aber zur Subventionierung kommerzieller Dienste verwendet werden dürfen:






  — | Gemäß Artikel 12 der Post-Richtlinie ist die Quersubventionierung von Universaldiensten, die nicht in den reservierten Bereich fallen, mit Einnahmen aus Diensten im reservierten Bereich nicht zulässig, ausgenommen in den Fällen, in denen dies unverzichtbar ist, um spezifische Universaldienstverpflichtungen zu erfüllen, die in dem dem Wettbewerb unterliegenden Bereich erbracht werden müssen. |
| --- | --- | --- |

90.

In der Post-Richtlinie (36) und in der Bekanntmachung über den Postsektor (37) ist niedergelegt, dass Gewinnüberschüsse aus den reservierten Diensten nur zur Subventionierung von Universaldiensten im nicht reservierten Bereich, nicht aber zur Subventionierung kommerzieller Dienste verwendet werden dürfen:

—

Gemäß Artikel 12 der Post-Richtlinie ist die Quersubventionierung von Universaldiensten, die nicht in den reservierten Bereich fallen, mit Einnahmen aus Diensten im reservierten Bereich nicht zulässig, ausgenommen in den Fällen, in denen dies unverzichtbar ist, um spezifische Universaldienstverpflichtungen zu erfüllen, die in dem dem Wettbewerb unterliegenden Bereich erbracht werden müssen.

| — | Gemäß Kapitel 3 der Bekanntmachung über den Postsektor sollten die Betreiber die Einkünfte aus dem reservierten Bereich nicht zu einer Quersubventionierung von Tätigkeiten in den Wettbewerbsbereichen verwenden, außer in begründeten Fällen nach Artikel 86 Absatz 2 des EG-Vertrags. |
| --- | --- |

—

Gemäß Kapitel 3 der Bekanntmachung über den Postsektor sollten die Betreiber die Einkünfte aus dem reservierten Bereich nicht zu einer Quersubventionierung von Tätigkeiten in den Wettbewerbsbereichen verwenden, außer in begründeten Fällen nach Artikel 86 Absatz 2 des EG-Vertrags.

7.3.3.   Einnahmen aus den Universaldienstleistungen

| 91. | Für die Zeit nach 1998 liegen der Kommission keine Angaben über die Einnahmen aus den Universaldienstleistungen vor. |
| --- | --- |

91.

Für die Zeit nach 1998 liegen der Kommission keine Angaben über die Einnahmen aus den Universaldienstleistungen vor.

7.3.4.   Staatliche Bürgschaften

| 92. | Durch die staatlichen Bürgschaften werden Risiken gedeckt, die die DB-Postdienst und die DPAG andernfalls selbst tragen oder zu marktüblichen Bedingungen versichern lassen müssten. Die aus den staatlichen Bürgschaften erwachsenden Vorteile spiegeln sich somit in niedrigeren Finanzierungskosten für Verbindlichkeiten und Eigenkapital wider. Beim Gewinnvergleich zur Ermittlung der angemessenen Rendite für die DB-POSTDIENST und die DPAG muss somit berücksichtigt werden, dass der Staat Risiken gedeckt hat, die üblicherweise die Investoren tragen müssten. |
| --- | --- |

92.

Durch die staatlichen Bürgschaften werden Risiken gedeckt, die die DB-Postdienst und die DPAG andernfalls selbst tragen oder zu marktüblichen Bedingungen versichern lassen müssten. Die aus den staatlichen Bürgschaften erwachsenden Vorteile spiegeln sich somit in niedrigeren Finanzierungskosten für Verbindlichkeiten und Eigenkapital wider. Beim Gewinnvergleich zur Ermittlung der angemessenen Rendite für die DB-POSTDIENST und die DPAG muss somit berücksichtigt werden, dass der Staat Risiken gedeckt hat, die üblicherweise die Investoren tragen müssten.

| 93. | Es bleibt auch zu prüfen, inwieweit die staatlichen Bürgschaften kommerziellen Dienstleistungen zugute gekommen sind und wie entsprechenden Vorteilen Rechnung zu tragen ist. |
| --- | --- |

93.

Es bleibt auch zu prüfen, inwieweit die staatlichen Bürgschaften kommerziellen Dienstleistungen zugute gekommen sind und wie entsprechenden Vorteilen Rechnung zu tragen ist.

7.3.5.   Staatliche Finanzierung von Pensionen von DB-POSTDIENST-Beamten

| 94. | Die staatliche Finanzierung der Pensionen von DB-POSTDIENST-Beamten hat möglicherweise zu niedrigeren Kosten für die DB-POSTDIENST und die DPAG geführt. Niedrigere Pensionskosten zeigen sich naturgemäß in höheren Gewinnüberschüssen bei den regulierten Briefdiensten und den Universaldienstleistungen. Mögliche Kostenvorteile für kommerzielle Dienstleistungen, für die DB-POSTDIENST-Beamte tätig waren, müssen separat berechnet werden. |
| --- | --- |

94.

Die staatliche Finanzierung der Pensionen von DB-POSTDIENST-Beamten hat möglicherweise zu niedrigeren Kosten für die DB-POSTDIENST und die DPAG geführt. Niedrigere Pensionskosten zeigen sich naturgemäß in höheren Gewinnüberschüssen bei den regulierten Briefdiensten und den Universaldienstleistungen. Mögliche Kostenvorteile für kommerzielle Dienstleistungen, für die DB-POSTDIENST-Beamte tätig waren, müssen separat berechnet werden.

| 95. | Falls die staatliche Finanzierung der Beamtenpensionen eine Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags darstellt, ist ferner zu prüfen, ob sie gemäß Artikel 87 Absatz 2 bzw. 3 des EG-Vertrags mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist. |
| --- | --- |

95.

Falls die staatliche Finanzierung der Beamtenpensionen eine Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags darstellt, ist ferner zu prüfen, ob sie gemäß Artikel 87 Absatz 2 bzw. 3 des EG-Vertrags mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist.

7.4.   Kostenallokation

| 96. | Wie in § 16 des Gemeinschaftsrahmens (38) aus dem Jahr 2005 beschrieben, umfassen die der Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse zuzurechnenden Kosten






  — | die durch die Erbringung der Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse verursachten variablen Kosten; |
| --- | --- | --- |

96.

Wie in § 16 des Gemeinschaftsrahmens (38) aus dem Jahr 2005 beschrieben, umfassen die der Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse zuzurechnenden Kosten

—

die durch die Erbringung der Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse verursachten variablen Kosten;

| — | einen angemessenen Beitrag zu den gemeinsamen Fixkosten, die für die Erbringung der Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse und anderer kommerzieller Dienstleistungen anfallen; und |
| --- | --- |

—

einen angemessenen Beitrag zu den gemeinsamen Fixkosten, die für die Erbringung der Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse und anderer kommerzieller Dienstleistungen anfallen; und

| — | eine angemessene Rendite auf das der Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse zurechenbare Eigenkapital. |
| --- | --- |

—

eine angemessene Rendite auf das der Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse zurechenbare Eigenkapital.

7.4.1.   Interne Kostenallokation und Verrechnungspreisvereinbarungen mit verbundenen Unternehmen

| 97. | Damit die Aufteilung der Kosten zwischen den regulierten Briefdiensten, den Universaldienstleistungen und den kommerziellen Dienstleistungen ordnungsgemäß bewertet werden kann, muss die Kommission Folgendes prüfen:






  — | die Transaktionen innerhalb der DB-POSTDIENST und der DPAG sowie die angewandten Regeln für die interne Kostenallokation; und |
| --- | --- | --- |

97.

Damit die Aufteilung der Kosten zwischen den regulierten Briefdiensten, den Universaldienstleistungen und den kommerziellen Dienstleistungen ordnungsgemäß bewertet werden kann, muss die Kommission Folgendes prüfen:

—

die Transaktionen innerhalb der DB-POSTDIENST und der DPAG sowie die angewandten Regeln für die interne Kostenallokation; und

| — | die Transaktionen der DB-POSTDIENST und der DPAG mit geschäftlich verbundenen Parteien (z. B. POSTBANK und DPEED) sowie die maßgeblichen vertraglichen Bestimmungen. |
| --- | --- |

—

die Transaktionen der DB-POSTDIENST und der DPAG mit geschäftlich verbundenen Parteien (z. B. POSTBANK und DPEED) sowie die maßgeblichen vertraglichen Bestimmungen.

| 98. | Die vorliegenden Kostendaten weisen auf umfangreiche interne Zahlungsströme zwischen den einzelnen Dienstleistungskategorien im Zeitraum 1990-1998 hin (siehe Anlage 2). Die Kommission muss prüfen, wie diese Zahlungen berechnet werden und wie sie sich insgesamt auf die Ergebnisse auswirken. Da sich die vorliegenden Daten nur auf die regulierten Briefdienste und die Universaldienstleistungen beziehen, benötigt die Kommission vollständige Angaben zu den Einnahmen und Kosten im Bereich der kommerziellen Dienstleistungen, damit sie die Aufteilung der Kosten zwischen regulierten Briefdiensten, Universaldienstleistungen und kommerziellen Dienstleistungen umfassend prüfen kann. |
| --- | --- |

98.

Die vorliegenden Kostendaten weisen auf umfangreiche interne Zahlungsströme zwischen den einzelnen Dienstleistungskategorien im Zeitraum 1990-1998 hin (siehe Anlage 2). Die Kommission muss prüfen, wie diese Zahlungen berechnet werden und wie sie sich insgesamt auf die Ergebnisse auswirken. Da sich die vorliegenden Daten nur auf die regulierten Briefdienste und die Universaldienstleistungen beziehen, benötigt die Kommission vollständige Angaben zu den Einnahmen und Kosten im Bereich der kommerziellen Dienstleistungen, damit sie die Aufteilung der Kosten zwischen regulierten Briefdiensten, Universaldienstleistungen und kommerziellen Dienstleistungen umfassend prüfen kann.

| 99. | Die Verträge, die mit der Postbank AG und DPEED geschlossen wurden, liefern Beispiele für die Regelung der Transaktionen mit geschäftlich verbundenen Parteien. Die Kommission vertritt dabei die Auffassung, dass Preisvereinbarungen, die sich auf leistungsspezifische Zusatzkosten stützen, besondern aufmerksam zu prüfen sind. Die Anwendung von Preisen in Höhe der leistungsspezifischen Zusatzkosten bedeutet, dass der Käufer sämtliche variablen Kosten und den Teil der Fixkosten zahlt, der speziell bei der Erbringung der von ihm nachgefragten Leistung anfällt. Es ist zu prüfen, inwieweit dieser ‚leistungsspezifische‘ Beitrag zu den Fixkosten mit dem im Chronopost-Urteil aufgestellten Grundsatz, wonach jeder Dienst einen angemessenen Teil der gemeinsamen Fixkosten tragen muss, im Einklang steht. |
| --- | --- |

99.

Die Verträge, die mit der Postbank AG und DPEED geschlossen wurden, liefern Beispiele für die Regelung der Transaktionen mit geschäftlich verbundenen Parteien. Die Kommission vertritt dabei die Auffassung, dass Preisvereinbarungen, die sich auf leistungsspezifische Zusatzkosten stützen, besondern aufmerksam zu prüfen sind. Die Anwendung von Preisen in Höhe der leistungsspezifischen Zusatzkosten bedeutet, dass der Käufer sämtliche variablen Kosten und den Teil der Fixkosten zahlt, der speziell bei der Erbringung der von ihm nachgefragten Leistung anfällt. Es ist zu prüfen, inwieweit dieser ‚leistungsspezifische‘ Beitrag zu den Fixkosten mit dem im Chronopost-Urteil aufgestellten Grundsatz, wonach jeder Dienst einen angemessenen Teil der gemeinsamen Fixkosten tragen muss, im Einklang steht.

7.4.2.   Lasten gemäß §20 Postgesetz im Zeitraum 1998-2007

| 100. | Die Kommission muss bei der durchgeführten Berechnung der Lasten nach § 20 Postgesetz die folgenden Punkte eingehender untersuchen:






  — | Was die ersten drei Lasten anbetrifft (Pensionen, Krankenversicherung und Abfindungen), so handelt es sich um Personalkosten, die den Diensten zuzurechnen sind, für die die Beschäftigten tätig waren. Kosten für Beschäftigte, die kommerzielle Dienstleistungen erbringen, können nicht auf der Grundlage von Artikel 86 Absatz 2 des EG-Vertrags als Kosten einer öffentlichen Dienstleistung geltend gemacht werden. |
| --- | --- | --- |

100.

Die Kommission muss bei der durchgeführten Berechnung der Lasten nach § 20 Postgesetz die folgenden Punkte eingehender untersuchen:

—

Was die ersten drei Lasten anbetrifft (Pensionen, Krankenversicherung und Abfindungen), so handelt es sich um Personalkosten, die den Diensten zuzurechnen sind, für die die Beschäftigten tätig waren. Kosten für Beschäftigte, die kommerzielle Dienstleistungen erbringen, können nicht auf der Grundlage von Artikel 86 Absatz 2 des EG-Vertrags als Kosten einer öffentlichen Dienstleistung geltend gemacht werden.

| — | Die Infrastrukturlasten ‚Filialen‘ und ‚Fracht‘ scheinen für ‚hypothetische‘ Kosteneinsparungen zu stehen, die die DPAG ohne die Verpflichtung zur Erbringung des Universaldienstes erzielen hätte können. Die Kommission fragt sich, ob die Addierung hypothetischer Kosteneinsparungen und tatsächlich angefallener Kosten nicht zu einer doppelten Zählung derselben Kosten führt. Nur für angefallene Kosten und eine angemessene Kapitalrendite kann ein Ausgleich gezahlt werden. |
| --- | --- |

—

Die Infrastrukturlasten ‚Filialen‘ und ‚Fracht‘ scheinen für ‚hypothetische‘ Kosteneinsparungen zu stehen, die die DPAG ohne die Verpflichtung zur Erbringung des Universaldienstes erzielen hätte können. Die Kommission fragt sich, ob die Addierung hypothetischer Kosteneinsparungen und tatsächlich angefallener Kosten nicht zu einer doppelten Zählung derselben Kosten führt. Nur für angefallene Kosten und eine angemessene Kapitalrendite kann ein Ausgleich gezahlt werden.

7.5.   Gewinnvergleich für regulierte Briefdienste und Universaldienstleistungen

| 101. | Die Ermittlung der angemessenen Rendite durch Gewinnvergleich erfolgt nach allgemein anerkannten Grundsätzen (niedergelegt in Randnummer 18 des Gemeinschaftsrahmens aus dem Jahr 2005):






  — | Unter angemessener Rendite ist ein Kapitalertrag unter Berücksichtigung des aufgrund des staatlichen Eingreifens erhöhten oder verminderten Risikos für das Unternehmen zu verstehen. Dies gilt insbesondere dann, wenn der Staat ausschließliche oder besondere Rechte einräumt. |
| --- | --- | --- |

101.

Die Ermittlung der angemessenen Rendite durch Gewinnvergleich erfolgt nach allgemein anerkannten Grundsätzen (niedergelegt in Randnummer 18 des Gemeinschaftsrahmens aus dem Jahr 2005):

—

Unter angemessener Rendite ist ein Kapitalertrag unter Berücksichtigung des aufgrund des staatlichen Eingreifens erhöhten oder verminderten Risikos für das Unternehmen zu verstehen. Dies gilt insbesondere dann, wenn der Staat ausschließliche oder besondere Rechte einräumt.

| — | Die angemessene Rendite entspricht der im Sektor verzeichneten Rentabilität und darf in der Regel die in dem betreffenden Sektor im Bezugszeitraum erzielte durchschnittliche Rendite nicht übersteigen. |
| --- | --- |

—

Die angemessene Rendite entspricht der im Sektor verzeichneten Rentabilität und darf in der Regel die in dem betreffenden Sektor im Bezugszeitraum erzielte durchschnittliche Rendite nicht übersteigen.

| — | In Sektoren, in denen es an Unternehmen fehlt, die als Vergleichsmaßstab dienen könnten, können Unternehmen aus anderen Mitgliedstaaten oder gegebenenfalls auch aus anderen Wirtschaftszweigen zu Vergleichzwecken herangezogen werden, sofern die besonderen Charakteristika des jeweiligen Sektors berücksichtigt werden. |
| --- | --- |

—

In Sektoren, in denen es an Unternehmen fehlt, die als Vergleichsmaßstab dienen könnten, können Unternehmen aus anderen Mitgliedstaaten oder gegebenenfalls auch aus anderen Wirtschaftszweigen zu Vergleichzwecken herangezogen werden, sofern die besonderen Charakteristika des jeweiligen Sektors berücksichtigt werden.

| 102. | Bei der Ermittlung der angemessenen Rendite durch Gewinnvergleich muss geprüft werden, inwieweit die Gewinnkennzahlen der DB-POSTDIENST und der DPAG sich auf allgemein anerkannte Rechnungslegungsgrundsätze stützen, so dass sie mit den Daten anderer Unternehmen vergleichbar sind. Nach Auffassung der Kommission müssen in diesem Zusammenhang zwei Punkte geklärt werden:






  — | In der internen Kostenrechnung sind die Kosten [...] und [...] bereits berücksichtigt. Die Definition dieser Kapitalkosten ist zu überprüfen, damit eine doppelte Erfassung dieser Kapitalkosten vermieden und somit eine aussagekräftige Gewinnkennzahl ermittelt wird. |
| --- | --- | --- |

102.

Bei der Ermittlung der angemessenen Rendite durch Gewinnvergleich muss geprüft werden, inwieweit die Gewinnkennzahlen der DB-POSTDIENST und der DPAG sich auf allgemein anerkannte Rechnungslegungsgrundsätze stützen, so dass sie mit den Daten anderer Unternehmen vergleichbar sind. Nach Auffassung der Kommission müssen in diesem Zusammenhang zwei Punkte geklärt werden:

—

In der internen Kostenrechnung sind die Kosten [...] und [...] bereits berücksichtigt. Die Definition dieser Kapitalkosten ist zu überprüfen, damit eine doppelte Erfassung dieser Kapitalkosten vermieden und somit eine aussagekräftige Gewinnkennzahl ermittelt wird.

| — | Für die Zeit bis 1995 ist zu klären, inwieweit die Ablieferungen Steuern- und Dividendenzahlungen darstellen. |
| --- | --- |

—

Für die Zeit bis 1995 ist zu klären, inwieweit die Ablieferungen Steuern- und Dividendenzahlungen darstellen.

| 103. | Die im Bereich der regulierten Briefdienste und Universaldienstleistungen wahrgenommenen Funktionen und getragenen Risiken müssen analysiert werden, damit angemessene Vergleichsunternehmen gefunden werden:






  — | Sollten diese Funktionen und Risiken bei den regulierten Briefdiensten und den Universaldienstleistungen unterschiedlich sein (so wäre es z. B. denkbar, dass Universaldienstleistungen, die auf stärker vom Wettbewerb geprägten Märkten erbracht werden, mit höheren Risiken verbunden sind als regulierte Dienste, die vor dem Wettbewerb geschützt sind), kann auch die angemessene Rendite unterschiedlich ausfallen. |
| --- | --- | --- |

103.

Die im Bereich der regulierten Briefdienste und Universaldienstleistungen wahrgenommenen Funktionen und getragenen Risiken müssen analysiert werden, damit angemessene Vergleichsunternehmen gefunden werden:

—

Sollten diese Funktionen und Risiken bei den regulierten Briefdiensten und den Universaldienstleistungen unterschiedlich sein (so wäre es z. B. denkbar, dass Universaldienstleistungen, die auf stärker vom Wettbewerb geprägten Märkten erbracht werden, mit höheren Risiken verbunden sind als regulierte Dienste, die vor dem Wettbewerb geschützt sind), kann auch die angemessene Rendite unterschiedlich ausfallen.

| — | Für die regulierten Briefdienste kann es aufgrund der ausschließlichen Rechte der DB-POSTDIENST und der DPAG schwierig sein, Unternehmen zu finden, die als Vergleichsmaßstab dienen können. Daher kann erwogen werden, die Wertschöpfungskette in einzelne Funktionen zu unterteilen (z. B. Beförderung, Einzelhandelsvertrieb, Verwaltung) und für jede Funktion einen Vergleichswert zu ermitteln. Damit stünden mehr Unternehmen (z. B. aus anderen Sektoren, in denen ähnliche Funktionen wahrgenommen werden) zur Verfügung, um eine angemessene Rendite durch Gewinnvergleich zu ermitteln. |
| --- | --- |

—

Für die regulierten Briefdienste kann es aufgrund der ausschließlichen Rechte der DB-POSTDIENST und der DPAG schwierig sein, Unternehmen zu finden, die als Vergleichsmaßstab dienen können. Daher kann erwogen werden, die Wertschöpfungskette in einzelne Funktionen zu unterteilen (z. B. Beförderung, Einzelhandelsvertrieb, Verwaltung) und für jede Funktion einen Vergleichswert zu ermitteln. Damit stünden mehr Unternehmen (z. B. aus anderen Sektoren, in denen ähnliche Funktionen wahrgenommen werden) zur Verfügung, um eine angemessene Rendite durch Gewinnvergleich zu ermitteln.

7.6.   Berücksichtigung der zurückgezahlten Beihilfen

| 104. | Die Kommission hat in ihrer Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 bereits festgestellt, dass ein Teil der staatlichen Beihilfen zur Finanzierung einer aggressiven Preispolitik für Haus-zu-Haus-Paketdienste und somit nicht im allgemeinen Interesse verwendet wurde. Die entstandenen Verluste wurden als rechtswidrige Beihilfe gewertet, und es wurde ein Betrag von 572 Mio. EUR zurückgefordert. In der aktuellen Untersuchung muss dies natürlich in die Kalkulation der Kommission einfließen. |
| --- | --- |

104.

Die Kommission hat in ihrer Negativentscheidung aus dem Jahr 2002 bereits festgestellt, dass ein Teil der staatlichen Beihilfen zur Finanzierung einer aggressiven Preispolitik für Haus-zu-Haus-Paketdienste und somit nicht im allgemeinen Interesse verwendet wurde. Die entstandenen Verluste wurden als rechtswidrige Beihilfe gewertet, und es wurde ein Betrag von 572 Mio. EUR zurückgefordert. In der aktuellen Untersuchung muss dies natürlich in die Kalkulation der Kommission einfließen.

8.   BESCHLUSS

| 105. | Daher fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle für die beihilferechtliche Würdigung der Maßnahmen sachdienlichen Informationen zu übermitteln. |
| --- | --- |

105.

Daher fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle für die beihilferechtliche Würdigung der Maßnahmen sachdienlichen Informationen zu übermitteln.

| 106. | Die Kommission erinnert Deutschland an die Sperrwirkung des Artikels 88 Absatz 3 des EG-Vertrags und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge der betreffende Mitgliedstaat im Falle von Negativentscheidungen alle notwendigen Maßnahmen ergreift, um die Beihilfe vom Empfänger, auch indirekten Empfängern, zurückzufordern, sofern dies nicht gegen einen allgemeinen Grundsatz des Gemeinschaftsrechts verstoßen würde. Weiter heißt es, dass die aufgrund einer Rückforderungsentscheidung zurückzufordernde Beihilfe Zinsen umfasst, die ab dem Zeitpunkt, ab dem die rechtswidrige Beihilfe dem Empfänger zur Verfügung stand, bis zu ihrer tatsächlichen Rückzahlung zahlbar sind. Die Zinsen werden gemäß den Bestimmungen des Kapitels V der Verordnung (EG) Nr. 794/2004 der Kommission vom 21. April 2004 zur Durchführung der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates über besondere Vorschriften für die Anwendung von Artikel 93 des EG-Vertrags berechnet. |
| --- | --- |

106.

Die Kommission erinnert Deutschland an die Sperrwirkung des Artikels 88 Absatz 3 des EG-Vertrags und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge der betreffende Mitgliedstaat im Falle von Negativentscheidungen alle notwendigen Maßnahmen ergreift, um die Beihilfe vom Empfänger, auch indirekten Empfängern, zurückzufordern, sofern dies nicht gegen einen allgemeinen Grundsatz des Gemeinschaftsrechts verstoßen würde. Weiter heißt es, dass die aufgrund einer Rückforderungsentscheidung zurückzufordernde Beihilfe Zinsen umfasst, die ab dem Zeitpunkt, ab dem die rechtswidrige Beihilfe dem Empfänger zur Verfügung stand, bis zu ihrer tatsächlichen Rückzahlung zahlbar sind. Die Zinsen werden gemäß den Bestimmungen des Kapitels V der Verordnung (EG) Nr. 794/2004 der Kommission vom 21. April 2004 zur Durchführung der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates über besondere Vorschriften für die Anwendung von Artikel 93 des EG-Vertrags berechnet.

| 107. | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle vorerwähnten Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.” |
| --- | --- |

107.

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle vorerwähnten Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.”

---

(1)  Felhívás (1999. október 23.) észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében a Deutsche Post AG 1999 részére nyújtott C 61/99 (ex NN 153/96) számú állami támogatás tárgyában (HL C 306., 1999.10.23., 25. o.).

1

(2)  A Bizottság 2002/753/EK határozata (2002. június 19.) a Németországi Szövetségi Köztársaság által a Deutsche Post AG tekintetében végrehajtott intézkedésekről (HL L 247., 2002.9.14., 27. o.).

2

(3)  C-280/00. sz., Altmark Trans GmbH ügy [EBHT 2003., I-07747. o.].

3

Altmark Trans GmbH

(4)  Aufforderung vom 23. Oktober 1999 zur Abgabe einer Stellungnahme gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags zur Beihilfe für die Deutsche Post AG (ABl. C 306 vom 1999, S. 5).

4

(5)  Entscheidung der Kommission vom 19. Juni 2002 über Maßnahmen der Bundesrepublik Deutschland zugunsten der Deutschen Post AG (2002/753/EG).

5

(6)  Gemäß § 2 Absatz 1 des Postumwandlungsgesetzes von 1994 ging mit dem 1. Januar 1995 das Teilsondervermögen Deutsche Bundespost POSTDIENST auf die Deutsche Post AG über, das Teilsondervermögen Deutsche Bundespost POSTBANK auf die Deutsche Postbank AG und das Teilsondervermögen Deutsche Bundespost TELEKOM auf die Deutsche Telekom AG.

6

(7)  Rechtssache T-266/02, DPAG/Kommission.

7

(8)  Entscheidung der Kommission vom 20. März 2001 in einem Verfahren nach Artikel 82 des EG-Vertrags — Sache COMP/35.141 — Deutsche Post AG.

8

(9)  Verordnung zur Regelung der Pflichtleistungen der Deutschen Bundespost POSTDIENST (POSTDIENST-Pflichtleistungsverordnung (BGBI. I S. 86)) vom 12. Januar 1994.

9

(10)  Postgesetz vom 22. Dezember 1997.

10

(11)  Post-Universaldienstleistungsverordnung vom 15. Dezember 1999.

11

(12)  Gesetz zur Neustrukturierung des Post- und Fernmeldewesens und der Deutschen Bundespost vom 8. Juni 1989, Artikel 1: Gesetz über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost.

12

(13)  Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation (Postneuordnungsgestz) vom 14. September 1994, Art. 3: Gesetz zur Umwandlung von Unternehmen der Deutschen Bundespost in die Rechtsform der Aktiengesellschaft.

13

(14)  Gesetz zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost vom 14. September 1994.

14

(15)  Negativentscheidung aus dem Jahr 2002, Randnummern 16-20.

15

(16)  Negativentscheidung aus dem Jahr 2002, Randnummern 16-20.

16

(17)  Annex 3 der Mitteilung Deutschlands vom 16. September 1999.

17

(18)  Schriftsatz von Deutschland vom 25. April 2000.

18

(19)  Nähere Ausführungen zu den Postreformen und zur Gründung der Deutschen Bundespost, der DB-POSTDIENST und/oder der DPAG finden sich unter den Randnummern 28-31.

19

(20)  Anlage 6 zum Schriftsatz von Deutschland vom 16. September 1999.

20

(21)  Auf der Grundlage des ‚Gesetz(es) zur Verbesserung der personellen Struktur beim Bundeseisenbahnvermögen und in den Unternehmen der Deutschen Bundespost‘ in Verbindung mit § 4 Absatz 6 PostpersRG konnten DB-POSTDIENST-Beamte, die das 55. Lebensjahr vollendet hatten, in Vorruhestand gehen.

21

(22)  Bundeshaushaltsplan 2005, Titel Funktion 685 01.

22

(23)  Schriftsatz von Deutschland vom 22. Juni 2005.

23

(24)  Geschäftsgeheimnis.

24

(25)  ‚The Profitability of the Mail Division of Deutsche Post — A Final Report‘, National Economic Research Associates (NERA), Oktober 2006, London.

25

(26)  Telekommunikation und Post 2003: Wettbewerbsintensivierung in der Telekommunikation — Zementierung des Postmonopols. Sondergutachten der Monopolkommission gemäß § 81 Abs. 3 Telekommunikationsgesetz und § 44 Postgesetz.

26

(27)  ‚Frachtpostleistungen im Universaldienstbereich‘ erstrecken sich offensichtlich auf alle Pakete bis 20 kg und Kataloge bis 10 kg. ‚Sonstige Universaldienste‘ umfassen im Wesentlichen die Beförderung von Zeitungen und Zeitschriften sowie den Transport grenzüberschreitender Paketsendungen. Inzwischen gehört auch die Beförderung von Briefsendungen, für die die Exklusivlizenz 1998 aufgehoben wurde, zu den ‚sonstigen Universaldiensten‘.

27

(28)  Negativentscheidung aus dem Jahr 2002, Randnummern 92-95.

28

(29)  Rechtssache C-280/00, Altmark Trans GmbH, Slg. 2003, I-7747.

29

(30)  Negativentscheidung aus dem Jahr 2002, Randnummern 92 bis 95.

30

(31)  Schriftsatz von Deutschland vom 16. September 1999.

31

(32)  Leistungen der Daseinsvorsorge in Europa (1996/C 281/03).

32

(33)  Leistungen der Daseinsvorsorge in Europa (2001/C 17/04).

33

(34)  Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen, die als Ausgleich für die Erbringung öffentlicher Dienstleistungen gewährt werden (2005/C 297/04).

34

(35)  Anlage 3 des Schriftsatzes von Deutschland vom 16. September 1999.

35

(36)  Richtlinie 97/67/EG des Europäischen Parlament und des Rates über gemeinsame Vorschriften für die Entwicklung des Binnenmarktes der Postdienste der Gemeinschaft und die Verbesserung der Dienstequalität, geändert durch Richtlinie 2002/39/EG.

36

(37)  Bekanntmachung der Kommission über die Anwendung der Wettbewerbsregeln auf den Postsektor und über die Beurteilung bestimmter staatlicher Maßnahmen betreffend Postdienste (98/C 39/02).

37

(38)  Siehe auch die gmeinsamen Rechtssachen C-83/01P, C-93/01P und C-94/01P, Chronopost SA, Slg. 2003, I-6993.

38

---

Anlage 1

Ergebnisse vor Steuern im Zeitraum 1990-2006 — Jahresabschlüsse der DB-POSTDIENST und der DPAG

| Jahr
  in Mio. EUR | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Erträge | 8 871 | 10 815 | 11 257 | 12 116 | 12 683 | 13 641 | 13 652 | 13 874 | | | 15 131 | 15 179 | 14 831 | 14 698 | 14 727 | 14 479 | 13 696 |
| Gesamte Erträge | 10 235 | 12 526 | 13 107 | 14 015 | 14 503 | 14 606 | 14 992 | 14 872 | | | 16 116 | 16 408 | 15 936 | 15 694 | 15 688 | 17 845 | 15 247 |
| Gesamte Aufwendungen + sonst. Erträge | – 10 130 | – 12 599 | – 13 430 | – 14 101 | – 14 245 | – 14 433 | – 14 803 | – 14 596 | | | – 14 602 | – 14 488 | – 15 097 | – 13 871 | – 14 237 | – 15 424 | – 13 369 |
| Ergebnis vor Steuern und Zinsen (EBIT) | 105 | – 73 | – 323 | – 86 | 258 | 173 | 190 | 277 | | | 1 514 | 1 920 | 839 | 1 823 | 1 451 | 2 421 | 1 878 |
| Finanzergebnis | – 15 | – 19 | 114 | – 2 | – 127 | 13 | 105 | 108 | | | – 61 | 45 | 193 | – 474 | – 8 | – 559 | – 647 |
| Außerordentliches Ergebnis | 0 | 0 | 0 | 0 | – 448 | 0 | 0 | – 467 | | | | | 374 | 0 | | | |
| Ergebnis von Steuern (EBT) | 90 | – 92 | – 210 | – 88 | – 317 | 186 | 295 | – 82 | | | 1 453 | 1 965 | 1 406 | 1 349 | 1 443 | 1 862 | 1 231 |
| Ablieferungen | – 844 | –1 013 | – 1 074 | – 1 115 | –1 120 | – 672 | | | | | | | | | | | |
| Staatliche Transfers gemäß § 37 Abs.3 PostVerfG und § 7 PostUmwG | 764 | 1 038 | 670 | 371 | | 2 822 | | | | | | | | | | | |

Jahr

in Mio. EUR

1990

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Erträge

8 871

10 815

11 257

12 116

12 683

13 641

13 652

13 874

15 131

15 179

14 831

14 698

14 727

14 479

13 696

Gesamte Erträge

10 235

12 526

13 107

14 015

14 503

14 606

14 992

14 872

16 116

16 408

15 936

15 694

15 688

17 845

15 247

Gesamte Aufwendungen + sonst. Erträge

– 10 130

– 12 599

– 13 430

– 14 101

– 14 245

– 14 433

– 14 803

– 14 596

– 14 602

– 14 488

– 15 097

– 13 871

– 14 237

– 15 424

– 13 369

Ergebnis vor Steuern und Zinsen (EBIT)

105

– 73

– 323

– 86

258

173

190

277

1 514

1 920

839

1 823

1 451

2 421

1 878

Finanzergebnis

– 15

– 19

114

– 2

– 127

13

105

108

– 61

45

193

– 474

– 8

– 559

– 647

Außerordentliches Ergebnis

0

0

0

0

– 448

0

0

– 467

374

0

Ergebnis von Steuern (EBT)

90

– 92

– 210

– 88

– 317

186

295

– 82

1 453

1 965

1 406

1 349

1 443

1 862

1 231

Ablieferungen

– 844

–1 013

– 1 074

– 1 115

–1 120

– 672

Staatliche Transfers gemäß § 37 Abs.3 PostVerfG und § 7 PostUmwG

764

1 038

670

371

2 822

---

Anlage 2

Operative Ergebnisse bei den reservierten Briefdiensten, dem „Universaldienst Frachtpost“ und den „sonstigen Universaldiensten“ im Zeitraum 1990-1998 — Schriftsatz von Deutschland vom 16. September 1999

| Jahr
  in Mio. EUR | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reservierte Briefdienste |
| Erlöse inklusive interne Erlöse | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| davon Personalkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| davon Sachkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| davon Kapitalkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| davon interne Belastungen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Operatives Ergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| «Universaldienst Frachtpost» |
| Erlöse inklusive interne Erlöse | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| davon Personalkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| davon Sachkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| davon Kapitalkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| davon interne Belastungen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Operatives Ergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| «Sonstige Universaldienste» |
| Erlöse inklusive interne Erlöse | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| davon Personalkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| davon Sachkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| davon Kapitalkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| davon interne Belastungen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Operatives Ergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Jahr

in Mio. EUR

1990

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Reservierte Briefdienste

Erlöse inklusive interne Erlöse

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

davon Personalkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

davon Sachkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

davon Kapitalkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

davon interne Belastungen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Operatives Ergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

«Universaldienst Frachtpost»

Erlöse inklusive interne Erlöse

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

davon Personalkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

davon Sachkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

davon Kapitalkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

davon interne Belastungen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Operatives Ergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

«Sonstige Universaldienste»

Erlöse inklusive interne Erlöse

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

davon Personalkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

davon Sachkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

davon Kapitalkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

davon interne Belastungen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Operatives Ergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

---

Anlage 3

Interne Kostenrechnung für regulierte Briefdienste im Zeitraum 1998-2006 — Schreiben der DPAG vom 2. Mai 2002 an die Regulierungsbehörde für Telekommunikation und Post, Anlagen 3 und 4

| Jahr
  in Mio. EUR | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Erträge | (1) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Kosten | (2) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Lasten aufgrund von § 20 Postgesetz | (3) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Operatives Ergebnis vor Lasten | (1)-[(2)-(3)] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |

Jahr

in Mio. EUR

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Erträge

(1)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kosten

(2)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lasten aufgrund von § 20 Postgesetz

(3)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Operatives Ergebnis vor Lasten

(1)-[(2)-(3)]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

---

| 19.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 245/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 245/45

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4934 – KazMunaiGaz/Rompetrol)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 245/12)

| 1. | 2007. október 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a kazah állam irányítása alá tartozó JSN NC KazMunaiGaz (a továbbiakban: KazMunaiGaz, Kazahsztán) irányítása alá tartozó KazMunaiGaz PKOP Investment B.V. (a továbbiakban: KazMunaiGaz B.V., Hollandia) által tervezett összefonódásról, amely szerint az utóbbi a Rompetrol Holding S.A. részesedésének megvásárlása útján irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Rompetrol Group N.V. (a továbbiakban: Rompetrol, Hollandia) felett. |
| --- | --- |

1.

2007. október 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a kazah állam irányítása alá tartozó JSN NC KazMunaiGaz (a továbbiakban: KazMunaiGaz, Kazahsztán) irányítása alá tartozó KazMunaiGaz PKOP Investment B.V. (a továbbiakban: KazMunaiGaz B.V., Hollandia) által tervezett összefonódásról, amely szerint az utóbbi a Rompetrol Holding S.A. részesedésének megvásárlása útján irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Rompetrol Group N.V. (a továbbiakban: Rompetrol, Hollandia) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a KazMunaiGaz B.V.: esetében: külön az ügylet lebonyolítására létrehozott társaság, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a KazMunaiGaz B.V.: esetében: külön az ügylet lebonyolítására létrehozott társaság,

| — | a KazMunaiGaz esetében: olaj és földgáz feltárása, termelése, szállítása és feldolgozása, |
| --- | --- |

—

a KazMunaiGaz esetében: olaj és földgáz feltárása, termelése, szállítása és feldolgozása,

| — | a Rompetrol esetében: olaj finomítása, forgalmazása és értékesítése, valamint egyéb tevékenységek a feltárás, termelés és más olajipari szolgáltatások (szállítás, fúrás, építkezés, mérnöki szolgáltatások) területén. |
| --- | --- |

—

a Rompetrol esetében: olaj finomítása, forgalmazása és értékesítése, valamint egyéb tevékenységek a feltárás, termelés és más olajipari szolgáltatások (szállítás, fúrás, építkezés, mérnöki szolgáltatások) területén.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4934 – KazMunaiGaz/Rompetrol hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4934 – KazMunaiGaz/Rompetrol hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 19.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 245/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 245/46

---

Értesítés az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdése értelmében a COMP/37.984 – SkyTeam ügyben

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 245/13)

1.   BEVEZETÉS

| 1. | A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 9. cikke szerint, ha a Bizottság olyan határozatot szándékozik elfogadni, amely a jogsértés befejezését írja elő, és az érintett vállalkozások olyan kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel, hogy a Bizottság által számukra az előzetes értékelésben kifejezett elvárásoknak eleget tesznek, a Bizottság határozatával ezeket a kötelezettségvállalásokat a vállalkozások számára kötelezővé teheti. Az ilyen határozat határozott időre fogadható el, és azt mondja ki, hogy a Bizottság részéről semmilyen további intézkedés nem indokolható, kivéve ha megállapítja, hogy jogsértésre sor került, vagy az akár továbbra is fennáll. Ugyanezen rendelet 27. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság nyilvánosságra hoz egy rövid összefoglalót az ügyről és a kötelezettségvállalások fő tartalmáról. Az érdekelt felek észrevételeiket benyújthatják a Bizottság által meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

1.

A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 9. cikke szerint, ha a Bizottság olyan határozatot szándékozik elfogadni, amely a jogsértés befejezését írja elő, és az érintett vállalkozások olyan kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel, hogy a Bizottság által számukra az előzetes értékelésben kifejezett elvárásoknak eleget tesznek, a Bizottság határozatával ezeket a kötelezettségvállalásokat a vállalkozások számára kötelezővé teheti. Az ilyen határozat határozott időre fogadható el, és azt mondja ki, hogy a Bizottság részéről semmilyen további intézkedés nem indokolható, kivéve ha megállapítja, hogy jogsértésre sor került, vagy az akár továbbra is fennáll. Ugyanezen rendelet 27. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság nyilvánosságra hoz egy rövid összefoglalót az ügyről és a kötelezettségvállalások fő tartalmáról. Az érdekelt felek észrevételeiket benyújthatják a Bizottság által meghatározott határidőn belül.

| 2. | Az Európai Bizottsághoz az előírásoknak megfelelően kötelezettségvállalásokról szóló dokumentumot nyújtott be az Aerovias de México S.A. (a továbbiakban: Aeromexico), az Alitalia — Linee Aeree Italiane S.p.A. (a továbbiakban: Alitalia), a České Aerolinie a.s. (a továbbiakban: ČSA), a Delta Air Lines, Inc. (a továbbiakban: Delta), a Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V. (a továbbiakban: KLM), a Korean Air Lines Co. Ltd (a továbbiakban: Korean Air), a Northwest Airlines, Inc. (a továbbiakban: Northwest) és a Société Air France S.A. (a továbbiakban: Air France), amely társaságok a SkyTeam légitársasági egyesülés tagjai. A kötelezettségvállalások benyújtására az EK-Szerződés 81. cikke szerinti azon bizottsági vizsgálat során került sor, amely a SkyTeam keretén belül kialakított együttműködés hatásaira irányult. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Bizottsághoz az előírásoknak megfelelően kötelezettségvállalásokról szóló dokumentumot nyújtott be az Aerovias de México S.A. (a továbbiakban: Aeromexico), az Alitalia — Linee Aeree Italiane S.p.A. (a továbbiakban: Alitalia), a České Aerolinie a.s. (a továbbiakban: ČSA), a Delta Air Lines, Inc. (a továbbiakban: Delta), a Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V. (a továbbiakban: KLM), a Korean Air Lines Co. Ltd (a továbbiakban: Korean Air), a Northwest Airlines, Inc. (a továbbiakban: Northwest) és a Société Air France S.A. (a továbbiakban: Air France), amely társaságok a SkyTeam légitársasági egyesülés tagjai. A kötelezettségvállalások benyújtására az EK-Szerződés 81. cikke szerinti azon bizottsági vizsgálat során került sor, amely a SkyTeam keretén belül kialakított együttműködés hatásaira irányult.

2.   AZ ESET ÖSSZEFOGLALÁSA

| 3. | A SkyTeam légitársaságok egész világra kiterjedő szövetsége, amely tevékenységét a légi utas- és teherszállítás terén megvalósuló hosszú távú stratégiai együttműködésre összpontosítja. A szövetség jelenleg tíz légitársaságból áll, amelyek egymás között különféle többoldalú és kétoldalú megállapodásokat kötöttek. Jóllehet a SkyTeam tagjainak legalacsonyabb szintű együttműködése lefedi a keretmegállapodásban vállaltakat, valamint a kölcsönös helymegosztást (codesharing), a törzsutasprogramokat és a légiutasfogadó csarnokok közös használatát, egyes tagok szorosabb együttműködésre léptek, amelynek célja néhány különleges földrajzi piac kulcsfontosságú versenyparamétereit teljes mértékben összehangolni. |
| --- | --- |

3.

A SkyTeam légitársaságok egész világra kiterjedő szövetsége, amely tevékenységét a légi utas- és teherszállítás terén megvalósuló hosszú távú stratégiai együttműködésre összpontosítja. A szövetség jelenleg tíz légitársaságból áll, amelyek egymás között különféle többoldalú és kétoldalú megállapodásokat kötöttek. Jóllehet a SkyTeam tagjainak legalacsonyabb szintű együttműködése lefedi a keretmegállapodásban vállaltakat, valamint a kölcsönös helymegosztást (codesharing), a törzsutasprogramokat és a légiutasfogadó csarnokok közös használatát, egyes tagok szorosabb együttműködésre léptek, amelynek célja néhány különleges földrajzi piac kulcsfontosságú versenyparamétereit teljes mértékben összehangolni.

| 4. | A Bizottság megvizsgálta a SkyTeam keretein belül kialakított együttműködés hatásait olyan uniós és egyesült államokbeli várospárok, valamint európai várospárok közötti járatokra, amelyekkel a korábban általa vizsgált esetekben (2) még nem foglalkozott, továbbá e vizsgálatot kiterjeszti az EU és harmadik országok közötti várospárokra is (3). |
| --- | --- |

4.

A Bizottság megvizsgálta a SkyTeam keretein belül kialakított együttműködés hatásait olyan uniós és egyesült államokbeli várospárok, valamint európai várospárok közötti járatokra, amelyekkel a korábban általa vizsgált esetekben (2) még nem foglalkozott, továbbá e vizsgálatot kiterjeszti az EU és harmadik országok közötti várospárokra is (3).

| 5. | A Bizottság 2006. június 15-én kifogásközlést bocsátott ki az EK-Szerződés 81. cikke alapján indított eljárás kapcsán, és hozzáférhetővé tette a bizottsági ügyiratot a SkyTeam következő tagjai számára (4): Aeromexico, Alitalia, ČSA, Delta, KLM, Korean Air, Northwest, Air France és a Continental Airlines, Inc. A Bizottság 2007. április 25-én tényállást közlő levelet küldött, és hozzáférhetővé tette a bizottsági ügyiratot az Aeromexico, az Alitalia, a ČSA, a Delta, a KLM, a Korean Air, a Northwest és az Air France számára. A tényállást közlő levéllel kiegészített kifogásközlést az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdése szerinti előzetes értékelésnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

5.

A Bizottság 2006. június 15-én kifogásközlést bocsátott ki az EK-Szerződés 81. cikke alapján indított eljárás kapcsán, és hozzáférhetővé tette a bizottsági ügyiratot a SkyTeam következő tagjai számára (4): Aeromexico, Alitalia, ČSA, Delta, KLM, Korean Air, Northwest, Air France és a Continental Airlines, Inc. A Bizottság 2007. április 25-én tényállást közlő levelet küldött, és hozzáférhetővé tette a bizottsági ügyiratot az Aeromexico, az Alitalia, a ČSA, a Delta, a KLM, a Korean Air, a Northwest és az Air France számára. A tényállást közlő levéllel kiegészített kifogásközlést az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdése szerinti előzetes értékelésnek kell tekinteni.

| 6. | A Bizottság előzetes értékelése alapján az EK-Szerződés 81. cikkének való megfelelést tekintve a SkyTeam tagjai közötti együttműködés számos várospár, közöttük különösen az Amszterdam–Detroit, Amszterdam–Minneapolis, Párizs–Atlanta, Párizs–Cincinnati, Róma–Atlanta, Milánó–New York City, Párizs–Prága, Milánó–Prága, Róma–Prága, Amszterdam–Prága és a Párizs–Szöul várospár esetén aggodalomra ad okot. E várospárok legtöbbje esetében – az említett utak némelyike vonatkozásában adott esetben alkalmazható különleges feltételek függvényében – a SkyTeam érintett tagjai valamennyi kulcsfontosságú versenyparaméter vonatkozásában emelt szintű együttműködésre léptek. A Bizottság előzetes értékelésének megfelelően ezen emelt szintű együttműködés valószínűleg gátolja a versenyt a SkyTeam érintett tagjainak erős piaci helyzete, valamint a piacra jutás jelentős akadályai miatt. A piacra jutás akadályai közé tartozik különösen a fő uniós repülőterek résidőkiosztása, a felek járatsűrűségből eredő előnye és a súlyponti fontosságú repülőterek feletti dominanciája, valamint a felek közös törzsutasprogramjai és az egyéb ösztönző rendszerek által a hálózatra gyakorolt hatások. |
| --- | --- |

6.

A Bizottság előzetes értékelése alapján az EK-Szerződés 81. cikkének való megfelelést tekintve a SkyTeam tagjai közötti együttműködés számos várospár, közöttük különösen az Amszterdam–Detroit, Amszterdam–Minneapolis, Párizs–Atlanta, Párizs–Cincinnati, Róma–Atlanta, Milánó–New York City, Párizs–Prága, Milánó–Prága, Róma–Prága, Amszterdam–Prága és a Párizs–Szöul várospár esetén aggodalomra ad okot. E várospárok legtöbbje esetében – az említett utak némelyike vonatkozásában adott esetben alkalmazható különleges feltételek függvényében – a SkyTeam érintett tagjai valamennyi kulcsfontosságú versenyparaméter vonatkozásában emelt szintű együttműködésre léptek. A Bizottság előzetes értékelésének megfelelően ezen emelt szintű együttműködés valószínűleg gátolja a versenyt a SkyTeam érintett tagjainak erős piaci helyzete, valamint a piacra jutás jelentős akadályai miatt. A piacra jutás akadályai közé tartozik különösen a fő uniós repülőterek résidőkiosztása, a felek járatsűrűségből eredő előnye és a súlyponti fontosságú repülőterek feletti dominanciája, valamint a felek közös törzsutasprogramjai és az egyéb ösztönző rendszerek által a hálózatra gyakorolt hatások.

| 7. | A kifogásközlés és a tényállást közlő levél címzettjei írásos válaszukban kifejtették nézőpontjukat, de lemondtak a szóbeli meghallhatáshoz való jogukról. |
| --- | --- |

7.

A kifogásközlés és a tényállást közlő levél címzettjei írásos válaszukban kifejtették nézőpontjukat, de lemondtak a szóbeli meghallhatáshoz való jogukról.

3.   A FELAJÁNLOTT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK LÉNYEGE

| 8. | Noha a felek nem értettek egyet a Bizottság előzetes értékelésével, az Aeromexico, az Alitalia, a ČSA, a Delta, a KLM, a Korean Air, a Northwest és az Air France felajánlotta, hogy tartja magát azon kötelezettségvállalásokhoz, amelyeket a Bizottság által felvetett problémák orvoslása érdekében fogalmazott meg. |
| --- | --- |

8.

Noha a felek nem értettek egyet a Bizottság előzetes értékelésével, az Aeromexico, az Alitalia, a ČSA, a Delta, a KLM, a Korean Air, a Northwest és az Air France felajánlotta, hogy tartja magát azon kötelezettségvállalásokhoz, amelyeket a Bizottság által felvetett problémák orvoslása érdekében fogalmazott meg.

| 9. | A kötelezettségvállalások rövid összefoglalása az alábbiakban olvasható, a teljes angol nyelvű anyag pedig a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján jelent meg:
  http://www.ec.europa.eu/comm/competition/index-en.html |
| --- | --- |

9.

A kötelezettségvállalások rövid összefoglalása az alábbiakban olvasható, a teljes angol nyelvű anyag pedig a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján jelent meg:

http://www.ec.europa.eu/comm/competition/index-en.html

| 10. | A 6. pontban felsorolt várospárokra vonatkozóan a fent említett felek felajánlják, hogy






  a) | a megfelelő uniós repülőtereken résidőt szabadítanak fel, hogy a versenytársak új vagy kiegészítő szolgáltatásokat működtethessenek; |
| --- | --- | --- |

10.

A 6. pontban felsorolt várospárokra vonatkozóan a fent említett felek felajánlják, hogy

a)

a megfelelő uniós repülőtereken résidőt szabadítanak fel, hogy a versenytársak új vagy kiegészítő szolgáltatásokat működtethessenek;

| b) | bevonják törzsutasprogramjaikba a piacra lépő olyan társaságokat, amelyeknek nincs hasonló programjuk; |
| --- | --- |

b)

bevonják törzsutasprogramjaikba a piacra lépő olyan társaságokat, amelyeknek nincs hasonló programjuk;

| c) | vonalközi forgalmi megállapodásokat kötnek a piacra lépő társaságokkal, ami lehetővé teszi ez utóbbiak számára, hogy például olyan menettérti utakat tudjanak kínálni, amelyeknél az első járatot az új légitársaság, a másodikat pedig a SkyTeam valamelyik érintett tagja üzemelteti; |
| --- | --- |

c)

vonalközi forgalmi megállapodásokat kötnek a piacra lépő társaságokkal, ami lehetővé teszi ez utóbbiak számára, hogy például olyan menettérti utakat tudjanak kínálni, amelyeknél az első járatot az új légitársaság, a másodikat pedig a SkyTeam valamelyik érintett tagja üzemelteti;

| d) | a légi közlekedésen túlmutató különleges arányossági megállapodásokat kötnek az Unión belüli utakra; |
| --- | --- |

d)

a légi közlekedésen túlmutató különleges arányossági megállapodásokat kötnek az Unión belüli utakra;

| e) | előmozdítják az intermodális szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

e)

előmozdítják az intermodális szolgáltatásokat.

| 11. | Az uniós és egyesült államokbeli várospárok vonatkozásában a felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy lehetővé teszik egy leendő új belépő számára egy új vagy kiegészítő szolgáltatás üzemeltetését. Ezen új szolgáltatásnak heti legalább hat napon működnie kell, és közvetlenül, vagy pedig egy európai súlyponti jelentőségű vagy bármelyik USA-beli repülőtéren keresztül kell repülnie. |
| --- | --- |

11.

Az uniós és egyesült államokbeli várospárok vonatkozásában a felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy lehetővé teszik egy leendő új belépő számára egy új vagy kiegészítő szolgáltatás üzemeltetését. Ezen új szolgáltatásnak heti legalább hat napon működnie kell, és közvetlenül, vagy pedig egy európai súlyponti jelentőségű vagy bármelyik USA-beli repülőtéren keresztül kell repülnie.

| 12. | Az európai várospárok vonatkozásában a felek kötelezettségvállalást ajánlanak fel, amely szerint versenytársaik összesen a következő szolgáltatásokat üzemeltethetik: napi két szolgáltatást Amszterdam és Prága, valamint Milánó és Prága, napi három szolgáltatást Párizs és Prága, továbbá napi egy szolgáltatást Róma és Prága között. Ebből a versenytársak már meglévő szolgáltatásai levonásra kerülnek. Csak a rendszeres menetrend szerint, hétfő és péntek között minden nap üzemeltetett nonstop szolgáltatásokat veszik figyelembe. |
| --- | --- |

12.

Az európai várospárok vonatkozásában a felek kötelezettségvállalást ajánlanak fel, amely szerint versenytársaik összesen a következő szolgáltatásokat üzemeltethetik: napi két szolgáltatást Amszterdam és Prága, valamint Milánó és Prága, napi három szolgáltatást Párizs és Prága, továbbá napi egy szolgáltatást Róma és Prága között. Ebből a versenytársak már meglévő szolgáltatásai levonásra kerülnek. Csak a rendszeres menetrend szerint, hétfő és péntek között minden nap üzemeltetett nonstop szolgáltatásokat veszik figyelembe.

| 13. | A Párizs–Szöul várospár vonatkozásában a felek kötelezettségvállalást ajánlanak fel két olyan új társaság piacra lépésének engedélyezésére, amelyek mindegyike heti legalább három napon üzemeltet szolgáltatást. |
| --- | --- |

13.

A Párizs–Szöul várospár vonatkozásában a felek kötelezettségvállalást ajánlanak fel két olyan új társaság piacra lépésének engedélyezésére, amelyek mindegyike heti legalább három napon üzemeltet szolgáltatást.

| 14. | A felek felajánlják továbbá, hogy létrehoznak egy felügyelői posztot a kötelezettségvállalások teljesítésének ellenőrzésére. Amennyiben az új társaság és a felek nem jutnak egyezségre a megállapodás feltételei tekintetében, a felek vitarendezési eljárást ajánlanak fel, amely során az említett felügyelő hozza meg a végső döntést a feltételek tekintetében. |
| --- | --- |

14.

A felek felajánlják továbbá, hogy létrehoznak egy felügyelői posztot a kötelezettségvállalások teljesítésének ellenőrzésére. Amennyiben az új társaság és a felek nem jutnak egyezségre a megállapodás feltételei tekintetében, a felek vitarendezési eljárást ajánlanak fel, amely során az említett felügyelő hozza meg a végső döntést a feltételek tekintetében.

| 15. | A felek ötéves időszakra ajánlják fel e kötelezettségvállalásokat az Egyesült Államokba induló, illetve onnan érkező, egymástól nagyobb távolságra lévő várospárok közötti járatoknál, valamint hatéves időszakra valamennyi egyéb várospárnál attól a naptól számítva, amikor a Bizottság határozatáról szóló értesítés a felekhez megérkezik. |
| --- | --- |

15.

A felek ötéves időszakra ajánlják fel e kötelezettségvállalásokat az Egyesült Államokba induló, illetve onnan érkező, egymástól nagyobb távolságra lévő várospárok közötti járatoknál, valamint hatéves időszakra valamennyi egyéb várospárnál attól a naptól számítva, amikor a Bizottság határozatáról szóló értesítés a felekhez megérkezik.

4.   FELKÉRÉS ÉSZREVÉTELEK TÉTELÉRE

| 16. | A piaci tesztelés függvényében a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében határozatot kíván elfogadni, amely a fent összefoglalt és a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzétett javasolt kötelezettségvállalásokat kötelezővé teszi az Aeromexico, az Alitalia, a ČSA, a Delta, a KLM, a Korean Air, a Northwest és az Air France számára. |
| --- | --- |

16.

A piaci tesztelés függvényében a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében határozatot kíván elfogadni, amely a fent összefoglalt és a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzétett javasolt kötelezettségvállalásokat kötelezővé teszi az Aeromexico, az Alitalia, a ČSA, a Delta, a KLM, a Korean Air, a Northwest és az Air France számára.

| 17. | Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a javasolt kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Az észrevételeknek e közzététel dátumától számított egy hónapon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz. Az érdekelt harmadik feleket felkérik továbbá, hogy nyújtsák be észrevételeik nem bizalmas változatát is, amelyben az üzleti titkokat és egyéb bizalmas részeket törlik, és szükség esetén egy nem bizalmas összefoglalóval, vagy az „[üzleti titok]” vagy „[bizalmas]” szavakkal helyettesítik. A kellően megalapozott kéréseket a Bizottság figyelembe veszi. |
| --- | --- |

17.

Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a javasolt kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Az észrevételeknek e közzététel dátumától számított egy hónapon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz. Az érdekelt harmadik feleket felkérik továbbá, hogy nyújtsák be észrevételeik nem bizalmas változatát is, amelyben az üzleti titkokat és egyéb bizalmas részeket törlik, és szükség esetén egy nem bizalmas összefoglalóval, vagy az „[üzleti titok]” vagy „[bizalmas]” szavakkal helyettesítik. A kellően megalapozott kéréseket a Bizottság figyelembe veszi.

| 18. | Az észrevételeket a COMP/37.984 – SkyTeam hivatkozási szám feltüntetésével lehet a Bizottsághoz eljuttatni e-mailben (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), faxon ((32-2) 295 01 28), vagy postai úton az alábbi címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Antitrust Registry (Trösztellenes Iktatási Hivatal) |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

18.

Az észrevételeket a COMP/37.984 – SkyTeam hivatkozási szám feltüntetésével lehet a Bizottsághoz eljuttatni e-mailben (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), faxon ((32-2) 295 01 28), vagy postai úton az alábbi címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Antitrust Registry (Trösztellenes Iktatási Hivatal)

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

(2)  A COMP/D-2/38.284 – Air France/Alitalia ügyben 2004. április 7-én hozott bizottsági határozat (HL L 362., 2004.12.9., 17. o.) és a COMP/M.3280 – Air France/KLM ügyben 2004. február 11-én hozott bizottsági határozat (HL C 60., 2004.3.9., 5. o.).

(3)  Lásd a légi közlekedés területén kötött szövetség vizsgálatáról szóló bizottsági közleményt (HL C 76., 2002.3.27., 12. o.).

(4)  Az Aeroflot orosz légitársasággal folytatott együttműködés hatásainak vizsgálata nem került be ezen kifogásközlésbe, mert e társaság csak 2006. április 14-én csatlakozott a SkyTeamhez.

---