# Az Európai Unió C 239/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 239 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. október 11. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 239

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. október 11.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2007/C 239/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4877 – Groupama/Nuova Tirrena) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2007/C 239/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4877 – Groupama/Nuova Tirrena) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 239/02 | Euro-átváltási árfolyamok | 2 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2007/C 239/03 | A Bizottság közleménye a felvonókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 95/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 239/04 | A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatására történő alkalmazásáról szóló 2204/2002/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 6 |
| 2007/C 239/05 | A tagállamok által közölt információ a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 8 |
| 2007/C 239/06 | Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról (
  1
  ) | 10 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2007/C 239/02

Euro-átváltási árfolyamok

2

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2007/C 239/03

A Bizottság közleménye a felvonókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 95/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  )

1

3

2007/C 239/04

A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatására történő alkalmazásáról szóló 2204/2002/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

6

2007/C 239/05

A tagállamok által közölt információ a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

8

2007/C 239/06

Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról (
  1
  )

1

10

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 239/07 | Állami támogatás – Spanyolország – Állami támogatás C 20/07 (ex NN 31/07) – Pickman – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 12 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2007/C 239/07

Állami támogatás – Spanyolország – Állami támogatás C 20/07 (ex NN 31/07) – Pickman – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

12

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2007/C 239/08 | Helyesbítés a vállalkozásokat és az innovációt támogató szolgáltatások nyújtásáról szóló ajánlattételi felhíváshoz (HL C 227., 2007.9.27.) | 18 |
| 2007/C 239/09 | Helyesbítés a LIFE+ pályázati felhíváshoz a 2007. évre (HL C 232., 2007.10.4.) | 18 |

Helyesbítések

2007/C 239/08

Helyesbítés a vállalkozásokat és az innovációt támogató szolgáltatások nyújtásáról szóló ajánlattételi felhíváshoz (HL C 227., 2007.9.27.)

(HL C 227., 2007.9.27.)

18

2007/C 239/09

Helyesbítés a LIFE+ pályázati felhíváshoz a 2007. évre (HL C 232., 2007.10.4.)

(HL C 232., 2007.10.4.)

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 11.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 239/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4877 – Groupama/Nuova Tirrena)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 239/01)

2007. szeptember 17-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4877. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4877. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 11.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 239/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 239/2

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2007. október 10.

(2007/C 239/02)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4146 |
| JPY | Japán yen | 166,05 |
| DKK | Dán korona | 7,4517 |
| GBP | Angol font | 0,6926 |
| SEK | Svéd korona | 9,1532 |
| CHF | Svájci frank | 1,672 |
| ISK | Izlandi korona | 85,62 |
| NOK | Norvég korona | 7,697 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5842 |
| CZK | Cseh korona | 27,49 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 249,68 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7036 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,7465 |
| RON | Román lej | 3,327 |
| SKK | Szlovák korona | 33,582 |
| TRY | Török líra | 1,6782 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5757 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,388 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,9729 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8558 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0725 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 296,13 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,6835 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,6258 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3143 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 837,5 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7736 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 62,242 |
| RUB | Orosz rubel | 35,296 |
| THB | Thaiföldi baht | 44,489 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4146

JPY

Japán yen

166,05

DKK

Dán korona

7,4517

GBP

Angol font

0,6926

SEK

Svéd korona

9,1532

CHF

Svájci frank

1,672

ISK

Izlandi korona

85,62

NOK

Norvég korona

7,697

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5842

CZK

Cseh korona

27,49

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

249,68

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7036

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,7465

RON

Román lej

3,327

SKK

Szlovák korona

33,582

TRY

Török líra

1,6782

AUD

Ausztrál dollár

1,5757

CAD

Kanadai dollár

1,388

HKD

Hongkongi dollár

10,9729

NZD

Új-zélandi dollár

1,8558

SGD

Szingapúri dollár

2,0725

KRW

Dél-Koreai won

1 296,13

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,6835

CNY

Kínai renminbi

10,6258

HRK

Horvát kuna

7,3143

IDR

Indonéz rúpia

12 837,5

MYR

Maláj ringgit

4,7736

PHP

Fülöp-szigeteki peso

62,242

RUB

Orosz rubel

35,296

THB

Thaiföldi baht

44,489

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 11.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 239/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 239/3

---

A Bizottság közleménye a felvonókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 95/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)

(2007/C 239/03)

| ESzSz (1) | Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe
  (és referenciadokumentum) | Első közzététel HL | A helyettesített szabvány hivatkozása | A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja
  (1. megjegyzés) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 81-1:1998
  Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. 1. rész: Villamos üzemű személy- és teherfelvonók | 1999.3.31. | – | |
| EN 81-1:1998/A2:2004 | 2005.8.6. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.8.6.) |
| EN 81-1:1998/A1:2005 | 2006.8.2. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.8.2.) |
| EN 81-1:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 81-2:1998
  Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. 2. rész: Hidraulikus üzemű személy- és teherfelvonók | 1999.3.31. | – | |
| EN 81-2:1998/A2:2004 | 2005.8.6. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.8.6.) |
| EN 81-2:1998/A1:2005 | 2006.8.2. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.8.2.) |
| EN 81-2:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 81-28:2003
  Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. Személy- és teherszállításra használt felvonók. 28. rész: Személy- és személy-teher felvonók távvészjelző rendszere | 2004.2.10. | – | |
| CEN | EN 81-58:2003
  Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. Felülvizsgálat és vizsgálatok. 58. rész: Aknaajtók tűzállósági vizsgálata | 2004.2.10. | – | |
| CEN | EN 81-70:2003
  Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. A személy- és teherfelvonók speciális alkalmazásai. 70. rész: A felvonók megközelíthetősége személyek részéről, beleértve a fogyatékkal élő személyeket is | 2005.8.6. | – | |
| EN 81-70:2003/A1:2004 | 2005.8.6. | | |
| CEN | EN 81-71:2005
  Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági elõírásai. A személy- és teherfelvonók speciális alkalmazásai. 71. rész: Vandál biztos felvonók | Ez az első közzététel | – | |
| EN 81-71:2005/A1:2006 | Ez az első közzététel | 3. megjegyzés | Ennek a közzétételnek a napja |
| CEN | EN 81-72:2003
  Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. A személy- és teherfelvonók speciális alkalmazásai. 72. rész: Tűzoltófelvonók | 2004.2.10. | – | |
| CEN | EN 81-73:2005
  Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. A személy- és teherfelvonók különleges alkalmazása. 73. rész: Felvonók viselkedése tűz esetén | 2006.8.2. | – | |
| CEN | EN 12016:2004
  Elektromágneses összeférhetőség. Felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák termékcsaládszabványa. Zavartűrés | 2005.8.6. | EN 12016:1998 | Az időpont lejárt
  (2006.6.30.) |
| CEN | EN 12385-3:2004
  Acélsodrony kötelek. Biztonság. 3. rész: Használati és karbantartási információk | Ez az első közzététel | – | |
| CEN | EN 12385-5:2002
  Acélsodrony kötelek. Biztonság. 5. rész: Sodrott kötelek liftekhez | 2005.8.6. | – | |
| EN 12385-5:2002/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 13015:2001
  Felvonók és mozgólépcsők karbantartása. A karbantartási utasítások követelményei | 2004.2.10. | – | |
| CEN | EN 13411-7:2006
  Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 6. rész: Szimetrikus, ékes kötélkapcsok | 2006.12.13. | – | |

ESzSz (1)

Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe

(és referenciadokumentum)

Első közzététel HL

A helyettesített szabvány hivatkozása

A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja

(1. megjegyzés)

CEN

EN 81-1:1998

Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. 1. rész: Villamos üzemű személy- és teherfelvonók

1999.3.31.

–

EN 81-1:1998/A2:2004

2005.8.6.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.8.6.)

EN 81-1:1998/A1:2005

2006.8.2.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.8.2.)

EN 81-1:1998/AC:1999

CEN

EN 81-2:1998

Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. 2. rész: Hidraulikus üzemű személy- és teherfelvonók

1999.3.31.

–

EN 81-2:1998/A2:2004

2005.8.6.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.8.6.)

EN 81-2:1998/A1:2005

2006.8.2.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.8.2.)

EN 81-2:1998/AC:1999

CEN

EN 81-28:2003

Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. Személy- és teherszállításra használt felvonók. 28. rész: Személy- és személy-teher felvonók távvészjelző rendszere

2004.2.10.

–

CEN

EN 81-58:2003

Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. Felülvizsgálat és vizsgálatok. 58. rész: Aknaajtók tűzállósági vizsgálata

2004.2.10.

–

CEN

EN 81-70:2003

Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. A személy- és teherfelvonók speciális alkalmazásai. 70. rész: A felvonók megközelíthetősége személyek részéről, beleértve a fogyatékkal élő személyeket is

2005.8.6.

–

EN 81-70:2003/A1:2004

2005.8.6.

CEN

EN 81-71:2005

Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági elõírásai. A személy- és teherfelvonók speciális alkalmazásai. 71. rész: Vandál biztos felvonók

Ez az első közzététel

–

EN 81-71:2005/A1:2006

Ez az első közzététel

3. megjegyzés

Ennek a közzétételnek a napja

CEN

EN 81-72:2003

Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. A személy- és teherfelvonók speciális alkalmazásai. 72. rész: Tűzoltófelvonók

2004.2.10.

–

CEN

EN 81-73:2005

Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. A személy- és teherfelvonók különleges alkalmazása. 73. rész: Felvonók viselkedése tűz esetén

2006.8.2.

–

CEN

EN 12016:2004

Elektromágneses összeférhetőség. Felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák termékcsaládszabványa. Zavartűrés

2005.8.6.

EN 12016:1998

Az időpont lejárt

(2006.6.30.)

CEN

EN 12385-3:2004

Acélsodrony kötelek. Biztonság. 3. rész: Használati és karbantartási információk

Ez az első közzététel

–

CEN

EN 12385-5:2002

Acélsodrony kötelek. Biztonság. 5. rész: Sodrott kötelek liftekhez

2005.8.6.

–

EN 12385-5:2002/AC:2005

CEN

EN 13015:2001

Felvonók és mozgólépcsők karbantartása. A karbantartási utasítások követelményei

2004.2.10.

–

CEN

EN 13411-7:2006

Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 6. rész: Szimetrikus, ékes kötélkapcsok

2006.12.13.

–

| 1. megjegyzés | A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet. |
| --- | --- |

1. megjegyzés

A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet.

| 3. megjegyzés | Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

3. megjegyzés

Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

MEGJEGYZÉS:

| — | A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK (2) irányelvvel módosított 98/34/EK (3) európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi. |
| --- | --- |

—

A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK (2) irányelvvel módosított 98/34/EK (3) európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi.

| — | A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők. |
| --- | --- |

—

A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők.

| — | Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. A Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését. |
| --- | --- |

—

Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. A Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését.

Az összehangolt szabványokról további információk az interneten:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds

---

(1)  ESzSz: Európai Szabványügyi Szervezetek:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 550 08 11; fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 550 08 11; fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 519 68 71; fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 519 68 71; fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.: (33) 492 94 42 00; fax: (33) 493 65 47 16, (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.: (33) 492 94 42 00; fax: (33) 493 65 47 16, (http://www.etsi.org)

(2)  HL L 217., 1998.8.5., 18. o.

(3)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

---

| 11.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 239/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 239/6

---

A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatására történő alkalmazásáról szóló 2204/2002/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 239/04)

| Támogatás száma | XE 21/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | Érintett régiók |
| A támogatási program címe | Foglalkoztatási támogatás a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból |
| Jogalap | 146/2007. (VI. 26.) Korm. rendelet a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból nyújtott állami támogatások szabályairól
  2003. évi XC. törvény a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról
  133/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezeléséről és felhasználásáról |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 900 millió HUF; tervezett támogatás teljes összege: – |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(5) bekezdése, valamint 5. és 6. cikke alapján |
| A végrehajtás időpontja | 2007.7.4. |
| A program időtartama | 2008.6.30. |
| Célkitűzés | A 4. cikk alapján: munkahelyteremtés; az 5. cikk alapján: hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállalók felvétele; a 6. cikk alapján: fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatása |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi közösségi ágazat (1) |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Gazdasági és Közlekedési Minisztérium |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1055 Budapest |

Támogatás száma

XE 21/07

Tagállam

Magyarország

Régió

Érintett régiók

A támogatási program címe

Foglalkoztatási támogatás a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból

Jogalap

146/2007. (VI. 26.) Korm. rendelet a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból nyújtott állami támogatások szabályairól

2003. évi XC. törvény a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról

133/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezeléséről és felhasználásáról

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 900 millió HUF; tervezett támogatás teljes összege: –

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(5) bekezdése, valamint 5. és 6. cikke alapján

A végrehajtás időpontja

2007.7.4.

A program időtartama

2008.6.30.

Célkitűzés

A 4. cikk alapján: munkahelyteremtés; az 5. cikk alapján: hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállalók felvétele; a 6. cikk alapján: fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatása

Gazdasági ágazat

Valamennyi közösségi ágazat (1)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Gazdasági és Közlekedési Minisztérium

Honvéd u. 13-15.

H-1055 Budapest

| Támogatás száma | XE 25/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Asturias |
| A támogatási program címe | Subvenciones a las Unidades de Apoyo a la Actividad Profesional de los Centros Especiales de Empleo |
| Jogalap | Real Decreto no 469/2006, de 21 de abril (B.O.E. de 22 de abril), por el que se regulan las Unidades de Apoyo a la Actividad Profesional en el marco de los Servicios de Ajuste Personal y Social de los Centros Especiales de Empleo; bases reguladoras de la concesión de subvenciones a las Unidades de Apoyo a la Actividad Profesional de los Centros Especiales de Empleo aprobadas por Resolución del Servicio Público de Empleo del Principado de Asturias de 2 de agosto de 2007 |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 0,56 millió EUR; tervezett támogatás teljes összege: – |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(5) bekezdése, valamint 5. és 6. cikke alapján |
| A végrehajtás időpontja | 2007.10.1. |
| A program időtartama | 2008.9.30. |
| Célkitűzés | A 6. cikk alapján: fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatása |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi közösségi ágazat (2) |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Servicio Público de Empleo del Principado de Asturias |
| Plaza de España, 1, planta baja |
| E-33007 Oviedo (Asturias) |

Támogatás száma

XE 25/07

Tagállam

Spanyolország

Régió

Asturias

A támogatási program címe

Subvenciones a las Unidades de Apoyo a la Actividad Profesional de los Centros Especiales de Empleo

Jogalap

Real Decreto no 469/2006, de 21 de abril (B.O.E. de 22 de abril), por el que se regulan las Unidades de Apoyo a la Actividad Profesional en el marco de los Servicios de Ajuste Personal y Social de los Centros Especiales de Empleo; bases reguladoras de la concesión de subvenciones a las Unidades de Apoyo a la Actividad Profesional de los Centros Especiales de Empleo aprobadas por Resolución del Servicio Público de Empleo del Principado de Asturias de 2 de agosto de 2007

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 0,56 millió EUR; tervezett támogatás teljes összege: –

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(5) bekezdése, valamint 5. és 6. cikke alapján

A végrehajtás időpontja

2007.10.1.

A program időtartama

2008.9.30.

Célkitűzés

A 6. cikk alapján: fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatása

Gazdasági ágazat

Valamennyi közösségi ágazat (2)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Servicio Público de Empleo del Principado de Asturias

Plaza de España, 1, planta baja

E-33007 Oviedo (Asturias)

| Támogatás száma | XE 27/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Régió | Freistaat Sachsen |
| A támogatási program címe | Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Soziales und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Vorhaben der Förderperiode 2007-2013 (ESF-Richtlinie SMS/SMUL) vom 31. Juli 2007 (SächsABl. 33/2007 S. 1095) |
| Jogalap | Landeshaushaltsordnung (SäHO)
  Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013 |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 2,4 millió EUR; tervezett támogatás teljes összege: – |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(5) bekezdése, valamint 5. és 6. cikke alapján |
| A végrehajtás időpontja | 2007.8.17. |
| A program időtartama | 2013.12.31. |
| Célkitűzés | A 4. cikk alapján: munkahelyteremtés; az 5. cikk alapján: hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállalók felvétele; a 6. cikk alapján: fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatása |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi közösségi ágazat (3) |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Sächsische Aufbaubank — Förderbank (SAB) |
| Pirnaische Straße 9 |
| D-01069 Dresden |

Támogatás száma

XE 27/07

Tagállam

Németország

Régió

Freistaat Sachsen

A támogatási program címe

Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Soziales und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Vorhaben der Förderperiode 2007-2013 (ESF-Richtlinie SMS/SMUL) vom 31. Juli 2007 (SächsABl. 33/2007 S. 1095)

Jogalap

Landeshaushaltsordnung (SäHO)

Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 2,4 millió EUR; tervezett támogatás teljes összege: –

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(5) bekezdése, valamint 5. és 6. cikke alapján

A végrehajtás időpontja

2007.8.17.

A program időtartama

2013.12.31.

Célkitűzés

A 4. cikk alapján: munkahelyteremtés; az 5. cikk alapján: hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállalók felvétele; a 6. cikk alapján: fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatása

Gazdasági ágazat

Valamennyi közösségi ágazat (3)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Sächsische Aufbaubank — Förderbank (SAB)

Pirnaische Straße 9

D-01069 Dresden

---

(1)  Kivéve a hajógyártást, illetve minden olyan más ágazatot, amelyre speciális szabályok vonatkoznak az adott ágazatban nyújtott összes állami támogatásra vonatkozó rendeletek és irányelvek értelmében.

(2)  Kivéve a hajógyártást, illetve minden olyan más ágazatot, amelyre speciális szabályok vonatkoznak az adott ágazatban nyújtott összes állami támogatásra vonatkozó rendeletek és irányelvek értelmében.

(3)  Kivéve a hajógyártást, illetve minden olyan más ágazatot, amelyre speciális szabályok vonatkoznak az adott ágazatban nyújtott összes állami támogatásra vonatkozó rendeletek és irányelvek értelmében.

---

| 11.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 239/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 239/8

---

A tagállamok által közölt információ a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 239/05)

| Támogatás száma | XR 20/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lettország |
| Régió | Article 87(3)(a): | Liepājas speciālā ekonomiskā zona |

Támogatás száma

XR 20/07

Tagállam

Lettország

Régió

Article 87(3)(a):

Liepājas speciālā ekonomiskā zona

| | Rēzeknes speciālā ekonomiskā zona |
| --- | --- |

Rēzeknes speciālā ekonomiskā zona

| | Ventspils brīvosta |
| --- | --- |

Ventspils brīvosta

| | Rīgas brīvosta |
| --- | --- |

Rīgas brīvosta

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Nodokļu piemērošana brīvostās un speciālajās ekonomiskajās zonās

Jogalap

Likums “Par nodokļu piemērošanu brīvostās un speciālajās ekonomiskajās zonās” (ar grozījumiem, kas izdarīti ar 2006. gada 19. decembra likumu)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

7,1 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

50 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.1.1.

Időtartam

2013.12.31.

Gazdasági ágazat

Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Valsts ieņēmumu dienesta reģionālās iestādes un attiecīgās pašvaldības

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

www.fm.gov.lv

Egyéb információ

—

| Támogatás száma | XR 111/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Csehország |
| Régió | 87(3)(a) |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Operační program Podnikání a inovace 2007–2013
  Podprogram Ekoenergie
  Výzva I |
| Jogalap | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání
  Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 850 millió CZK |
| Maximális támogatási intenzitás | 40 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.6.1. |
| Időtartam | 2010.9.30. |
| Gazdasági ágazat | Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |
| (420) 224 85 11 11 |
| posta@mpo.cz |

Támogatás száma

XR 111/07

Tagállam

Csehország

Régió

87(3)(a)

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Operační program Podnikání a inovace 2007–2013

Podprogram Ekoenergie

Výzva I

Jogalap

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

850 millió CZK

Maximális támogatási intenzitás

40 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.6.1.

Időtartam

2010.9.30.

Gazdasági ágazat

Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

(420) 224 85 11 11

posta@mpo.cz

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

www.mpo.cz

Egyéb információ

—

---

| 11.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 239/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 239/10

---

Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 239/06)

| Támogatás száma | XT 72/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | Érintett régiók |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Foglalkoztatási támogatás a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból |
| Jogalap | 146/2007. (VI. 26.) Korm. rendelet a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból nyújtott állami támogatások szabályairól
  2003. évi XC. törvény a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról
  133/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezeléséről és felhasználásáról |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 200 millió HUF; Tervezett támogatás teljes összege: – |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.7.4. |
| Időtartam | 2008.6.30. |
| Célkitűzés | Általános képzés; szakosított képzés |
| Gazdasági ágazat | Képzési támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Gazdasági és Közlekedési Minisztérium |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1055 Budapest |

Támogatás száma

XT 72/07

Tagállam

Magyarország

Régió

Érintett régiók

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Foglalkoztatási támogatás a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból

Jogalap

146/2007. (VI. 26.) Korm. rendelet a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból nyújtott állami támogatások szabályairól

2003. évi XC. törvény a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról

133/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezeléséről és felhasználásáról

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 200 millió HUF; Tervezett támogatás teljes összege: –

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.7.4.

Időtartam

2008.6.30.

Célkitűzés

Általános képzés; szakosított képzés

Gazdasági ágazat

Képzési támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Gazdasági és Közlekedési Minisztérium

Honvéd u. 13-15.

H-1055 Budapest

| Támogatás száma | XT 89/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Régió | Freistaat Sachsen |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Soziales und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Vorhaben der Förderperiode 2007-2013 (ESF-Richtlinie SMS/SMUL) vom 31. Juli 2007 (SächsABl. 33/2007 S. 1095) |
| Jogalap | Landeshaushaltsordnung (SäHO)
  Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 2 millió EUR; Tervezett támogatás teljes összege: – |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.8.17. |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Célkitűzés | Általános képzés; szakosított képzés |
| Gazdasági ágazat | Képzési támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Sächsische Aufbaubank — Förderbank (SAB) |
| Pirnaische Straße 9 |
| D-01069 Dresden |

Támogatás száma

XT 89/07

Tagállam

Németország

Régió

Freistaat Sachsen

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Soziales und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Vorhaben der Förderperiode 2007-2013 (ESF-Richtlinie SMS/SMUL) vom 31. Juli 2007 (SächsABl. 33/2007 S. 1095)

Jogalap

Landeshaushaltsordnung (SäHO)

Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 2 millió EUR; Tervezett támogatás teljes összege: –

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.8.17.

Időtartam

2013.12.31.

Célkitűzés

Általános képzés; szakosított képzés

Gazdasági ágazat

Képzési támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Sächsische Aufbaubank — Förderbank (SAB)

Pirnaische Straße 9

D-01069 Dresden

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 11.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 239/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 239/12

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – SPANYOLORSZÁG

Állami támogatás C 20/07 (ex NN 31/07) – Pickman

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 239/07)

2007. június 27-én kelt levelében – melynek hiteles nyelvű másolata az ezen összefoglalót követő oldalakon található – a Bizottság értesítette Spanyolországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást megindításáról a fent említett támogatással kapcsolatban.

Az érdekelt felek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozó észrevételeiket az ezen összefoglaló és az ezt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül az alábbi címre nyújthatják be:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Brussels (Brüsszel)

Fax: (32-2) 296 12 42

Ezeket az észrevételeket közlik Spanyolországgal. A megjegyzéseket benyújtó érdekelt fél azonosságának bizalmas kezelését írásban, a kérés indokainak megjelölésével kérheti.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

ELJÁRÁS

2006. április 5-én iktatott levele útján egy versenytárs panaszt tett a Bizottságnál a „Pickman La Cartuja de Sevilla S.A.” (a továbbiakban: Pickman) javára történő állítólagos támogatási intézkedésre vonatkozóan. A Bizottság 2006. április 12-i és 2007. február 12-i levelében tájékoztatást kért, melyekre Spanyolország 2006. június 7-én, 2006. augusztus 30-án és 2007. április 18-án iktatott leveleiben válaszolt.

LEÍRÁS

A „Pickman, La Cartuja de Sevilla, S.A.” (a továbbiakban: Pickman) 1841-ben Sevillában alapított, edényeket és porcelán edényeket gyártó vállalkozás. A vállalkozás tevékenysége hagyományosan kézműves termékek nagy választékának gyártására és kiskereskedelmi értékesítésére összpontosult.

A közelmúltban új piacokra terjesztette ki tevékenységét, a cégek márkanevével ellátott ajándékok piacára, illetve a szálloda- és vendéglátóipar szükségleteit kielégítő piacra. A Pickmannak jelenleg hozzávetőlegesen 140 alkalmazottja van, és 2005-ös forgalma 4,28 millió EUR összeget tett ki.

Az 1997. december 29-én indult fizetésképtelenségi eljárás során a társadalombiztosítási igazgatási szerv elengedte a Pickmannal szembeni, 4,02 millió EUR összegű követeléseinek 82 %-át (és így együttesen 3,297 millió EUR összegről mondott le). A fentieken kívül a Tribunal Superior de Justicia de Andalucía2003. november 28-i ítéletét követően a RUMASA S.A. állami holding pénzügyi támogatást nyújtott a Pickmannak 4,69 millió EUR összegű részesedési kölcsön formájában. Harmadsorban, az új tulajdonos 2003. decemberi érkezésének támogatása érdekében az andalúziai regionális kormány (Junta de Andalucía) 2004. március 2-án a Pickman javára részesedési kölcsön formájában két hitel nyújtásáról döntött, 0,855 millió EUR, illetve 1,013 millió EUR összegben. Ugyanezen a napon a Junta de Andalucía két támogatást is nyújtott a társaság részére, 1,8 millió EUR, illetve 0,793 millió EUR összegben. Végül 2005. december 13-án a Junta de Andalucía a Pickman részére 1,3 millió EUR összegű garancia biztosításáról döntött, amely a társaság egy magánbankkal letárgyalt, 1,625 millió EUR összegű kölcsöne 80 %-ának fedezésére szolgált.

ÉRTÉKELÉS

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a RUMASA magatartása megfelelt a feltételes piacgazdasági befektető hasonló körülmények között tanúsított magatartásának. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a RUMASA a Tribunal Superior de Justicia de Andalucía ítélete pénzügyi hatásainak minimálisra csökkentésére törekedett, amely ítélet a Pickman előző tulajdonosa által elbocsátott munkavállalók újbóli alkalmazására, valamint a társadalombiztosítási és adóhatóságok felé fennálló tartozások megfizetésére kötelezte a RUMASA-t. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a RUMASA általi finanszírozás nem minősül állami támogatásnak.

Az értékelés tárgyát képező intézkedés további elemei tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy azok állami támogatásnak minősülnek. Ezek az intézkedések nincsenek összhangban egy magánhitelező rendes piaci feltételek mellett tanúsított magatartásával. Bár a társaság a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással összhangban támogatásra jogosultnak tűnik, az eljárás ezen szakaszában a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az iránymutatásban foglalt, az összeegyeztethető támogatásra vonatkozó feltételeket nem teljesítették.

KÖVETKEZTETÉS

A fentiekben ismertetett kétségekre tekintettel a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint eljárást.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Por la presente, la Comisión tiene el honor de comunicar a España que, tras haber examinado la información facilitada por sus autoridades sobre la medida indicada en el encabezamiento, ha decidido incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE.

PROCEDIMIENTO

| 1. | Por carta registrada el 5 de abril de 2006, la Comisión recibió una denuncia de un competidor sobre una supuesta medida de ayuda a favor de Pickman La Cartuja de Sevilla S.A. (“Pickman”). La Comisión pidió información adicional por cartas de 12 de abril de 2006 y 12 de febrero de 2007, a las que España contestó por cartas registradas los días 7 de junio de 2006, 30 de agosto de 2006, y 18 de abril de 2007. |
| --- | --- |

1.

Por carta registrada el 5 de abril de 2006, la Comisión recibió una denuncia de un competidor sobre una supuesta medida de ayuda a favor de Pickman La Cartuja de Sevilla S.A. (“Pickman”). La Comisión pidió información adicional por cartas de 12 de abril de 2006 y 12 de febrero de 2007, a las que España contestó por cartas registradas los días 7 de junio de 2006, 30 de agosto de 2006, y 18 de abril de 2007.

DESCRIPCIÓN DEL BENEFICIARIO Y DE LAS MEDIDAS DE AYUDA

| 2. | “Pickman, La Cartuja de Sevilla, S.A.” (“Pickman”) es un fabricante de platos y loza establecido en Sevilla desde 1841. La empresa se ha centrado tradicionalmente en la producción de productos artesanales de gama alta y en su comercialización al por menor. Recientemente, ha diversificado sus actividades en nuevos mercados, a saber los de los regalos de empresa y de la hostelería. Pickman tiene actualmente alrededor de 140 trabajadores y en 2005 su volumen de negocios fue de 4,28 millones EUR. Por lo tanto debe considerarse que es una empresa mediana (1). |
| --- | --- |

2.

“Pickman, La Cartuja de Sevilla, S.A.” (“Pickman”) es un fabricante de platos y loza establecido en Sevilla desde 1841. La empresa se ha centrado tradicionalmente en la producción de productos artesanales de gama alta y en su comercialización al por menor. Recientemente, ha diversificado sus actividades en nuevos mercados, a saber los de los regalos de empresa y de la hostelería. Pickman tiene actualmente alrededor de 140 trabajadores y en 2005 su volumen de negocios fue de 4,28 millones EUR. Por lo tanto debe considerarse que es una empresa mediana (1).

| 3. | Según la información recibida por la Comisión, durante los últimos años Pickman ha sido objeto de las siguientes intervenciones públicas:






  1) | El grupo público Rumasa S.A. (“Rumasa”) pasó a ser propietario al cien por cien de Pickman en 1984. El 22 de mayo de 1985, el Gobierno español autorizó tanto la venta de las acciones de Pickman a un inversor privado como la reestructuración económica y financiera de la empresa. Esta reestructuración incluía, en especial, un préstamo de Rumasa a Pickman de 2,67 millones EUR, concedido el 12 de junio de 1985, reembolsable hasta 1995. Sin embargo, a partir de cierto momento (desconocido actualmente), la empresa Pickman ya privatizada suspendió el reembolso del préstamo, dejando 1,08 millones EUR pendientes de reembolso. A principios de 2003, Rumasa interpuso una demanda judicial contra su antigua filial, que desembocó en la ejecución de una hipoteca y la recuperación de los activos (terrenos y locales) que garantizaban el préstamo (2). Esto provocó el despido de todos los empleados de Pickman, y el cese de la actividad. Después de varias intervenciones judiciales, el 28 de noviembre de 2003 el Tribunal Superior de Justicia de Andalucía (TJSA) declaró nulos los despidos y declaró a Rumasa responsable solidaria con Pickman (3). |
| --- | --- | --- |

3.

Según la información recibida por la Comisión, durante los últimos años Pickman ha sido objeto de las siguientes intervenciones públicas:

1)

El grupo público Rumasa S.A. (“Rumasa”) pasó a ser propietario al cien por cien de Pickman en 1984. El 22 de mayo de 1985, el Gobierno español autorizó tanto la venta de las acciones de Pickman a un inversor privado como la reestructuración económica y financiera de la empresa. Esta reestructuración incluía, en especial, un préstamo de Rumasa a Pickman de 2,67 millones EUR, concedido el 12 de junio de 1985, reembolsable hasta 1995. Sin embargo, a partir de cierto momento (desconocido actualmente), la empresa Pickman ya privatizada suspendió el reembolso del préstamo, dejando 1,08 millones EUR pendientes de reembolso. A principios de 2003, Rumasa interpuso una demanda judicial contra su antigua filial, que desembocó en la ejecución de una hipoteca y la recuperación de los activos (terrenos y locales) que garantizaban el préstamo (2). Esto provocó el despido de todos los empleados de Pickman, y el cese de la actividad. Después de varias intervenciones judiciales, el 28 de noviembre de 2003 el Tribunal Superior de Justicia de Andalucía (TJSA) declaró nulos los despidos y declaró a Rumasa responsable solidaria con Pickman (3).

| 2) | Tras esta sentencia, Rumasa aportó financiación a Pickman en forma de préstamo participativo (4) de 4,69 millones EUR, para cubrir las deudas de Pickman con la Seguridad Social y con la Agencia Tributaria. Rumasa también transfirió al nuevo dueño de Pickman los locales y la maquinaria de la planta, que eran de su propiedad, para poder reanudar la producción (5) (Medida 1). |
| --- | --- |

2)

Tras esta sentencia, Rumasa aportó financiación a Pickman en forma de préstamo participativo (4) de 4,69 millones EUR, para cubrir las deudas de Pickman con la Seguridad Social y con la Agencia Tributaria. Rumasa también transfirió al nuevo dueño de Pickman los locales y la maquinaria de la planta, que eran de su propiedad, para poder reanudar la producción (5) (Medida 1).

| 3) | Previamente, y en el contexto de un procedimiento de suspensión de pagos que la empresa había iniciado el 29 de diciembre de 1997, la administración central española había negociado la deuda de la empresa con la Seguridad Social, que ascendía a 4,02 millones EUR. A raíz de un acuerdo singular alcanzado el 11 de abril de 2000, la administración de la Seguridad Social condonó el 82 % de esa deuda, es decir, 3,297 millones EUR (Medida 2). |
| --- | --- |

3)

Previamente, y en el contexto de un procedimiento de suspensión de pagos que la empresa había iniciado el 29 de diciembre de 1997, la administración central española había negociado la deuda de la empresa con la Seguridad Social, que ascendía a 4,02 millones EUR. A raíz de un acuerdo singular alcanzado el 11 de abril de 2000, la administración de la Seguridad Social condonó el 82 % de esa deuda, es decir, 3,297 millones EUR (Medida 2).

| 4) | Para apoyar la llegada del nuevo dueño en diciembre 2003, el 2 de marzo de 2004 el Gobierno de la Junta de Andalucía acordó:






  — | subrogarse, mediante un préstamo participativo de su organismo de desarrollo, el Instituto de Fomento Andalucía (IFA), en el crédito que el anterior dueño de Pickman tenía contra la empresa. Este crédito ascendía a 0,855 millones EUR (Medida 3), |
| --- | --- | --- |

4)

Para apoyar la llegada del nuevo dueño en diciembre 2003, el 2 de marzo de 2004 el Gobierno de la Junta de Andalucía acordó:

—

subrogarse, mediante un préstamo participativo de su organismo de desarrollo, el Instituto de Fomento Andalucía (IFA), en el crédito que el anterior dueño de Pickman tenía contra la empresa. Este crédito ascendía a 0,855 millones EUR (Medida 3),

| — | conceder a Pickman otro préstamo participativo de 1,013 millones EUR (6) (Medida 4), |
| --- | --- |

—

conceder a Pickman otro préstamo participativo de 1,013 millones EUR (6) (Medida 4),

| — | conceder a Pickman una subvención de 1,8 millones EUR, con el objetivo de renovar las instalaciones y la maquinaria (7) (Medida 5), |
| --- | --- |

—

conceder a Pickman una subvención de 1,8 millones EUR, con el objetivo de renovar las instalaciones y la maquinaria (7) (Medida 5),

| — | conceder otra subvención de 0,793 millones EUR, con el objetivo de apoyar el empleo (8) (Medida 6). |
| --- | --- |

—

conceder otra subvención de 0,793 millones EUR, con el objetivo de apoyar el empleo (8) (Medida 6).

| 5) | En 2005, Pickman negoció con un banco privado un préstamo de 1,625 millones EUR, con la garantía personal del nuevo dueño. Sin embargo, el 13 de diciembre de 2005 la Junta de Andalucía decidió conceder una garantía que cubría el 80 % de ese préstamo (es decir, 1,3 millones EUR) (9) (Medida 7). |
| --- | --- |

5)

En 2005, Pickman negoció con un banco privado un préstamo de 1,625 millones EUR, con la garantía personal del nuevo dueño. Sin embargo, el 13 de diciembre de 2005 la Junta de Andalucía decidió conceder una garantía que cubría el 80 % de ese préstamo (es decir, 1,3 millones EUR) (9) (Medida 7).

EVALUACIÓN DE LA MEDIDA

| 4. | Pickman debe considerarse una “empresa en crisis” en el sentido de la sección 2.1 de las Directrices sobre ayudas estatales de salvamento y reestructuración de 2004, habida cuenta de su rendimiento durante los últimos años y de la evolución de sus coeficientes financieros. La empresa ha estado en suspensión de pagos de forma sucesiva al menos desde 1999. La contabilidad de 2004 registra unas pérdidas acumuladas de 8,9 millones EUR, que corresponden al 500 % del capital suscrito a finales de ese año (1,73 millones EUR). Los resultados negativos de 2005 ascendieron a 0,151 millones EUR. Según la contabilidad anual de 2004, Pickman no podría haber evitado la liquidación forzosa a no ser por las subvenciones y los préstamos. |
| --- | --- |

4.

Pickman debe considerarse una “empresa en crisis” en el sentido de la sección 2.1 de las Directrices sobre ayudas estatales de salvamento y reestructuración de 2004, habida cuenta de su rendimiento durante los últimos años y de la evolución de sus coeficientes financieros. La empresa ha estado en suspensión de pagos de forma sucesiva al menos desde 1999. La contabilidad de 2004 registra unas pérdidas acumuladas de 8,9 millones EUR, que corresponden al 500 % del capital suscrito a finales de ese año (1,73 millones EUR). Los resultados negativos de 2005 ascendieron a 0,151 millones EUR. Según la contabilidad anual de 2004, Pickman no podría haber evitado la liquidación forzosa a no ser por las subvenciones y los préstamos.

1.   Existencia de ayuda estatal

| 5. | El artículo 87, apartado 1, del Tratado CE declara incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones. |
| --- | --- |

5.

El artículo 87, apartado 1, del Tratado CE declara incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones.

| 6. | La Comisión observa que las medidas enumeradas en el apartado 3 implican la asignación de recursos del Estado y que son imputables a un poder público. Por lo que se refiere en particular a la medida 1, la Comisión observa que Rumasa es propiedad al 100 % de la Dirección General del Patrimonio del Estado, que forma parte del Ministerio de Economía y Hacienda español. Además, como la ayuda pública se dirige a una empresa individual, se cumple el criterio de selectividad. Asimismo, como Pickman opera en el mercado de la loza, un sector en el que existe comercio entre los Estados miembros, también se cumple el criterio de afectar al comercio en la Comunidad. |
| --- | --- |

6.

La Comisión observa que las medidas enumeradas en el apartado 3 implican la asignación de recursos del Estado y que son imputables a un poder público. Por lo que se refiere en particular a la medida 1, la Comisión observa que Rumasa es propiedad al 100 % de la Dirección General del Patrimonio del Estado, que forma parte del Ministerio de Economía y Hacienda español. Además, como la ayuda pública se dirige a una empresa individual, se cumple el criterio de selectividad. Asimismo, como Pickman opera en el mercado de la loza, un sector en el que existe comercio entre los Estados miembros, también se cumple el criterio de afectar al comercio en la Comunidad.

| 7. | En estas circunstancias, hay que considerar que las subvenciones públicas mencionadas en las medidas 5 y 6 constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. Para determinar si el resto de medidas examinadas también constituye ayuda estatal, la Comisión debe evaluar si Rumasa y la Junta de Andalucía (incluido el IFA) actuaron de forma comparable a un inversor en una economía de mercado. También hay que evaluar si la administración de la Seguridad Social se ha comportado como un acreedor privado en una situación similar. |
| --- | --- |

7.

En estas circunstancias, hay que considerar que las subvenciones públicas mencionadas en las medidas 5 y 6 constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. Para determinar si el resto de medidas examinadas también constituye ayuda estatal, la Comisión debe evaluar si Rumasa y la Junta de Andalucía (incluido el IFA) actuaron de forma comparable a un inversor en una economía de mercado. También hay que evaluar si la administración de la Seguridad Social se ha comportado como un acreedor privado en una situación similar.

Medida 1: Financiación por Rumasa

| 8. | Por lo que se refiere a Rumasa, las autoridades españolas afirman que esta empresa fue objeto de una sentencia del TSJA de 28 de noviembre de 2003, que la declaraba responsable solidaria con Pickman y con el anterior accionista de Pickman; que, teniendo en cuenta la situación financiera de las otras partes, Rumasa se convertía de facto en la destinataria preferente de la ejecución de la sentencia; que, por lo tanto, Rumasa podía optar, o bien por liquidar Pickman y enfrentarse a un coste neto del orden de 14 a 20 millones EUR (principalmente indemnizaciones por despidos) o, tal y como hizo, por llegar a un acuerdo con el nuevo accionista para transferir los activos y permitir la continuación de las actividades; que, gracias a este acuerdo, se preservó el potencial de reembolso de los créditos (Pickman se convirtió en deudor de Rumasa por la financiación recibida), se redujo sustancialmente el coste neto de la operación para Rumasa (a 4,69 millones EUR), y se protegieron los intereses financieros de esta última (10). |
| --- | --- |

8.

Por lo que se refiere a Rumasa, las autoridades españolas afirman que esta empresa fue objeto de una sentencia del TSJA de 28 de noviembre de 2003, que la declaraba responsable solidaria con Pickman y con el anterior accionista de Pickman; que, teniendo en cuenta la situación financiera de las otras partes, Rumasa se convertía de facto en la destinataria preferente de la ejecución de la sentencia; que, por lo tanto, Rumasa podía optar, o bien por liquidar Pickman y enfrentarse a un coste neto del orden de 14 a 20 millones EUR (principalmente indemnizaciones por despidos) o, tal y como hizo, por llegar a un acuerdo con el nuevo accionista para transferir los activos y permitir la continuación de las actividades; que, gracias a este acuerdo, se preservó el potencial de reembolso de los créditos (Pickman se convirtió en deudor de Rumasa por la financiación recibida), se redujo sustancialmente el coste neto de la operación para Rumasa (a 4,69 millones EUR), y se protegieron los intereses financieros de esta última (10).

| 9. | La Comisión observa que es cierto que Rumasa se convirtió en la destinataria preferente de la sentencia del TSJA de 28 de noviembre de 2003, teniendo en cuenta que las otras partes solidarias difícilmente podían hacerse cargo de las obligaciones impuestas por la sentencia. Así pues, con independencia de las posibilidades hipotéticas que Rumasa tendría de repetir judicialmente contra los otros condenados solidarios, Rumasa aparecía como la única parte que debía ejecutar la sentencia de forma inmediata. Además, según la sentencia, la sucesión de empresa se atribuía únicamente a Rumasa. |
| --- | --- |

9.

La Comisión observa que es cierto que Rumasa se convirtió en la destinataria preferente de la sentencia del TSJA de 28 de noviembre de 2003, teniendo en cuenta que las otras partes solidarias difícilmente podían hacerse cargo de las obligaciones impuestas por la sentencia. Así pues, con independencia de las posibilidades hipotéticas que Rumasa tendría de repetir judicialmente contra los otros condenados solidarios, Rumasa aparecía como la única parte que debía ejecutar la sentencia de forma inmediata. Además, según la sentencia, la sucesión de empresa se atribuía únicamente a Rumasa.

| 10. | La Comisión también observa que la posición de Rumasa a raíz de la sentencia del TSJA era la siguiente:






  — | condenada a readmitir a los trabajadores de Pickman, cuyo despido por el anterior accionista se había declarado ilegal, y a pagar los salarios dejados de percibir, |
| --- | --- | --- |

10.

La Comisión también observa que la posición de Rumasa a raíz de la sentencia del TSJA era la siguiente:

—

condenada a readmitir a los trabajadores de Pickman, cuyo despido por el anterior accionista se había declarado ilegal, y a pagar los salarios dejados de percibir,

| — | condenada a satisfacer las deudas de Pickman con la Seguridad Social y con la Agencia Tributaria. |
| --- | --- |

—

condenada a satisfacer las deudas de Pickman con la Seguridad Social y con la Agencia Tributaria.

| 11. | El TSJA no ordenó la liquidación de la compañía. Así pues, Rumasa podía en principio continuar las actividades de Pickman. Sin embargo, esto no era más que una posibilidad teórica, puesto que, a la vista de los pobres resultado de Pickman y de su propia falta de experiencia, Rumasa nunca mostró interés alguno en hacerse con el control de la compañía. Al contrario, Rumasa se convirtió en responsable de Pickman en virtud de un fallo judicial que iba en contra de sus intereses. El TSJA tampoco obligaba a Rumasa a continuar con las actividades de Pickman. Sin embargo, en caso de cese de actividades, Rumasa debía hacerse cargo de los costes de liquidación conforme al Derecho español. |
| --- | --- |

11.

El TSJA no ordenó la liquidación de la compañía. Así pues, Rumasa podía en principio continuar las actividades de Pickman. Sin embargo, esto no era más que una posibilidad teórica, puesto que, a la vista de los pobres resultado de Pickman y de su propia falta de experiencia, Rumasa nunca mostró interés alguno en hacerse con el control de la compañía. Al contrario, Rumasa se convirtió en responsable de Pickman en virtud de un fallo judicial que iba en contra de sus intereses. El TSJA tampoco obligaba a Rumasa a continuar con las actividades de Pickman. Sin embargo, en caso de cese de actividades, Rumasa debía hacerse cargo de los costes de liquidación conforme al Derecho español.

| 12. | Habida cuenta de lo anterior, la Comisión acepta el argumento presentado por España de que Rumasa tenía, de facto, la opción entre:






  — | liquidar la empresa: dado que no se disponía de activo alguno, que la empresa estaba inactiva, y que los otros condenados solidarios carecían de medios financieros, Rumasa habría tenido que financiar la totalidad de los costes de liquidación. Estos costes consistían, sobre todo, en las indemnizaciones por despido establecidas en el Estatuto de los Trabajadores (11) (situación A), |
| --- | --- | --- |

12.

Habida cuenta de lo anterior, la Comisión acepta el argumento presentado por España de que Rumasa tenía, de facto, la opción entre:

—

liquidar la empresa: dado que no se disponía de activo alguno, que la empresa estaba inactiva, y que los otros condenados solidarios carecían de medios financieros, Rumasa habría tenido que financiar la totalidad de los costes de liquidación. Estos costes consistían, sobre todo, en las indemnizaciones por despido establecidas en el Estatuto de los Trabajadores (11) (situación A),

| — | o llegar a un acuerdo con el nuevo accionista de Pickman, para evitar los costes de liquidación (situación B). |
| --- | --- |

—

o llegar a un acuerdo con el nuevo accionista de Pickman, para evitar los costes de liquidación (situación B).

En cualquier caso, y en ambas situaciones, Rumasa debía cubrir las deudas con la Seguridad Social y la Agencia Tributaria.

| 13. | España afirma que la situación A habría supuesto los siguientes costes:






  — | deudas con la Seguridad Social y con la Agencia Tributaria: 4,44 millones EUR, |
| --- | --- | --- |

13.

España afirma que la situación A habría supuesto los siguientes costes:

—

deudas con la Seguridad Social y con la Agencia Tributaria: 4,44 millones EUR,

| — | costes ligados a la liquidación de la empresa: entre 10 millones EUR [si se calculan las liquidaciones por despido en función del coste legal del despido improcedente (12)] y 15,7 millones EUR (si se calculan según las indemnizaciones a los trabajadores de empresas públicas en situaciones similares). La Comisión considera que solamente hay que tomar como referencia la primera cifra de 10 millones EUR como costes de indemnización por despido para el cálculo de los costes asociados a la situación A, pues no parece que un inversor que actuase en condiciones de economía de mercado tuviera incentivo alguno en efectuar pagos adicionales en el contexto de la liquidación. |
| --- | --- |

—

costes ligados a la liquidación de la empresa: entre 10 millones EUR [si se calculan las liquidaciones por despido en función del coste legal del despido improcedente (12)] y 15,7 millones EUR (si se calculan según las indemnizaciones a los trabajadores de empresas públicas en situaciones similares). La Comisión considera que solamente hay que tomar como referencia la primera cifra de 10 millones EUR como costes de indemnización por despido para el cálculo de los costes asociados a la situación A, pues no parece que un inversor que actuase en condiciones de economía de mercado tuviera incentivo alguno en efectuar pagos adicionales en el contexto de la liquidación.

La Comisión considera por lo tanto que el coste de la situación A para Rumasa habría sido de cerca de 14,44 millones EUR. Los únicos activos de Pickman que Rumasa habría conservado en esas circunstancias habrían sido los terrenos y equipamientos que se le adjudicaron en subasta pública, por un valor de 0,5 millones EUR (13). Así pues, el coste neto de la situación A para Rumasa habría sido de 13,9 millones EUR.

| 14. | En cambio, la situación B suponía proporcionar al nuevo dueño los terrenos y equipamientos necesarios para garantizar la continuación de las actividades. Además, Rumasa aún tenía que financiar las deudas de Pickman con la Seguridad Social y la Agencia Tributaria. Así pues, el coste neto para Pickman de la situación B era de 4,69 millones EUR [incluidas las deudas con la Seguridad Social y la Agencia Tributaria de 4,44 millones EUR, más 0,25 millones EUR que corresponden a la mitad del precio de venta de los activos al nuevo dueño (14)]. Además, esta financiación consistía en un crédito participativo que protegía hasta cierto punto la posición acreedora de Rumasa respecto a Pickman y dejaba por lo menos algunas posibilidades hipotéticas de recuperación. |
| --- | --- |

14.

En cambio, la situación B suponía proporcionar al nuevo dueño los terrenos y equipamientos necesarios para garantizar la continuación de las actividades. Además, Rumasa aún tenía que financiar las deudas de Pickman con la Seguridad Social y la Agencia Tributaria. Así pues, el coste neto para Pickman de la situación B era de 4,69 millones EUR [incluidas las deudas con la Seguridad Social y la Agencia Tributaria de 4,44 millones EUR, más 0,25 millones EUR que corresponden a la mitad del precio de venta de los activos al nuevo dueño (14)]. Además, esta financiación consistía en un crédito participativo que protegía hasta cierto punto la posición acreedora de Rumasa respecto a Pickman y dejaba por lo menos algunas posibilidades hipotéticas de recuperación.

| 15. | Habida cuenta de todo lo anterior, la Comisión concluye que el comportamiento de Rumasa se ajusta al de un inversor hipotético en una economía de mercado en circunstancias similares. Es especialmente evidente que, al optar por la situación B, Rumasa intentó minimizar el impacto financiero de la sentencia del TSJA, que le condenaba a readmitir a los trabajadores despedidos por el anterior accionista, y a pagar las deudas con la Seguridad Social y la Agencia Tributaria. Por lo tanto, la Comisión concluye que la financiación por Rumasa no constituye ayuda estatal. |
| --- | --- |

15.

Habida cuenta de todo lo anterior, la Comisión concluye que el comportamiento de Rumasa se ajusta al de un inversor hipotético en una economía de mercado en circunstancias similares. Es especialmente evidente que, al optar por la situación B, Rumasa intentó minimizar el impacto financiero de la sentencia del TSJA, que le condenaba a readmitir a los trabajadores despedidos por el anterior accionista, y a pagar las deudas con la Seguridad Social y la Agencia Tributaria. Por lo tanto, la Comisión concluye que la financiación por Rumasa no constituye ayuda estatal.

Medida 2: Condonación de deudas por la Seguridad Social

| 16. | España ha alegado que la condonación de las deudas de Pickman con la Seguridad Social tuvo lugar en el contexto del procedimiento de suspensión de pagos que la empresa inició el 29 de diciembre de 1997. En este marco, Pickman llegó a un acuerdo general de acreedores, aprobado por los Tribunales, en virtud del cual los acreedores participantes aceptaron recibir el 5 % de sus derechos de crédito en el plazo de 75 días, más el 20 % en 17 años. Debido al carácter privilegiado de las deudas con la Seguridad Social, la Tesorería de la Seguridad Social no era parte en este acuerdo, sino que llegó a un acuerdo singular diferente, por el que Pickman se comprometía a pagar el 18 % de su deuda (es decir, 0,723 millones EUR) en el plazo de 8 años (15). Según las autoridades españolas, la Seguridad Social defendía así su interés financiero haciendo uso del carácter privilegiado de sus créditos. También mejoraba sus posibilidades de reembolso, al optar por un acuerdo singular en mejores condiciones que el acuerdo general. |
| --- | --- |

16.

España ha alegado que la condonación de las deudas de Pickman con la Seguridad Social tuvo lugar en el contexto del procedimiento de suspensión de pagos que la empresa inició el 29 de diciembre de 1997. En este marco, Pickman llegó a un acuerdo general de acreedores, aprobado por los Tribunales, en virtud del cual los acreedores participantes aceptaron recibir el 5 % de sus derechos de crédito en el plazo de 75 días, más el 20 % en 17 años. Debido al carácter privilegiado de las deudas con la Seguridad Social, la Tesorería de la Seguridad Social no era parte en este acuerdo, sino que llegó a un acuerdo singular diferente, por el que Pickman se comprometía a pagar el 18 % de su deuda (es decir, 0,723 millones EUR) en el plazo de 8 años (15). Según las autoridades españolas, la Seguridad Social defendía así su interés financiero haciendo uso del carácter privilegiado de sus créditos. También mejoraba sus posibilidades de reembolso, al optar por un acuerdo singular en mejores condiciones que el acuerdo general.

| 17. | Sin embargo, en la presente fase la Comisión tiene dudas de que el comportamiento de la Tesorería de la Seguridad Social se ajuste al de un acreedor en economía de mercado en circunstancias similares. En especial, el argumento de que la Seguridad Social pretendía proteger sus intereses financieros mediante un acuerdo singular no parece concluyente, ya que no se ha proporcionado ninguna información sobre las garantías (u otros privilegios) vinculados a esos créditos. Tampoco puede confirmarse que las autoridades españolas se limitaran a una simple aplicación del derecho concursal común y evitaran toda selectividad discrecional en favor de la empresa. |
| --- | --- |

17.

Sin embargo, en la presente fase la Comisión tiene dudas de que el comportamiento de la Tesorería de la Seguridad Social se ajuste al de un acreedor en economía de mercado en circunstancias similares. En especial, el argumento de que la Seguridad Social pretendía proteger sus intereses financieros mediante un acuerdo singular no parece concluyente, ya que no se ha proporcionado ninguna información sobre las garantías (u otros privilegios) vinculados a esos créditos. Tampoco puede confirmarse que las autoridades españolas se limitaran a una simple aplicación del derecho concursal común y evitaran toda selectividad discrecional en favor de la empresa.

| 18. | Para alcanzar esta conclusión la Comisión observa, en especial, que:






  — | según el considerando II del acuerdo singular, este último no sólo tuvo en cuenta la naturaleza preferente y privilegiada de los créditos de la Seguridad Social, sino también “el interés general”. Sin embargo, este tipo de argumentos no son pertinentes para un acreedor en economía de mercado, |
| --- | --- | --- |

18.

Para alcanzar esta conclusión la Comisión observa, en especial, que:

—

según el considerando II del acuerdo singular, este último no sólo tuvo en cuenta la naturaleza preferente y privilegiada de los créditos de la Seguridad Social, sino también “el interés general”. Sin embargo, este tipo de argumentos no son pertinentes para un acreedor en economía de mercado,

| — | el punto 5 del acuerdo menciona que “en garantía del fiel, puntual y exacto cumplimiento de las obligaciones que Pickman asume por el presente acuerdo, se mantendrán durante su vigencia los embargos trabados por la Tesorería General de la Seguridad Social (...)”. Esto parece indicar que la Seguridad Social estaba de hecho en poder de garantías — respecto de las cuales las autoridades españolas no han facilitado ningún detalle — que cubrían sus derechos de crédito, |
| --- | --- |

—

el punto 5 del acuerdo menciona que “en garantía del fiel, puntual y exacto cumplimiento de las obligaciones que Pickman asume por el presente acuerdo, se mantendrán durante su vigencia los embargos trabados por la Tesorería General de la Seguridad Social (...)”. Esto parece indicar que la Seguridad Social estaba de hecho en poder de garantías — respecto de las cuales las autoridades españolas no han facilitado ningún detalle — que cubrían sus derechos de crédito,

| — | el punto 8 del acuerdo menciona que “a la vista del sacrificio que el crédito de la Tesorería General de la Seguridad Social lleva a cabo, Pickman se compromete a (...): 1) No variar la naturaleza de la actividad industrial y empresarial que viene desempeñando con la ubicación en Sevilla; 2) Mantener el nivel de empleo actual y acorde con lo exigido y recomendado en el sector (...)”. Sin embargo, la Comisión considera que este tipo de consideraciones de bienestar social tampoco son relevantes para un acreedor en economía de mercado. |
| --- | --- |

—

el punto 8 del acuerdo menciona que “a la vista del sacrificio que el crédito de la Tesorería General de la Seguridad Social lleva a cabo, Pickman se compromete a (...): 1) No variar la naturaleza de la actividad industrial y empresarial que viene desempeñando con la ubicación en Sevilla; 2) Mantener el nivel de empleo actual y acorde con lo exigido y recomendado en el sector (...)”. Sin embargo, la Comisión considera que este tipo de consideraciones de bienestar social tampoco son relevantes para un acreedor en economía de mercado.

| 19. | Por lo tanto, sobre la base de la información de que dispone actualmente, la Comisión considera en esta fase que la condonación parcial de las deudas de Pickman con la Seguridad Social constituye ayuda estatal. |
| --- | --- |

19.

Por lo tanto, sobre la base de la información de que dispone actualmente, la Comisión considera en esta fase que la condonación parcial de las deudas de Pickman con la Seguridad Social constituye ayuda estatal.

Medidas 3 y 4: Préstamos participativos del IFA

| 20. | La Comisión considera dudoso que la manera en que la Junta de Andalucía apoyó la llegada del nuevo dueño, consistente en la inyección de 0,855 millones EUR más 1,013 millones EUR a Pickman, se ajuste al comportamiento de un inversor en economía de mercado. |
| --- | --- |

20.

La Comisión considera dudoso que la manera en que la Junta de Andalucía apoyó la llegada del nuevo dueño, consistente en la inyección de 0,855 millones EUR más 1,013 millones EUR a Pickman, se ajuste al comportamiento de un inversor en economía de mercado.

| 21. | En especial, cabe señalar que la financiación del IFA se hizo en forma de préstamos participativos, que no generan ningún interés y solamente se reembolsan a condición de que Pickman obtenga beneficios al final del ejercicio. También cabe destacar que la legislación española asimila prácticamente estos “préstamos participativos” a los recursos propios de una empresa. La Comisión considera que el hecho de proporcionar fondos en condiciones similares a una empresa que ha experimentado reiteradas dificultades financieras y suspensiones de pagos desde por lo menos 1997 no parece coherente con el comportamiento de un inversor en economía de mercado. En especial, la decisión de financiar Pickman no parece haber tomado en consideración las pésimas perspectivas de rentabilidad de la operación y el alto riesgo de insolvencia. Por lo tanto, el equilibrio entre el riesgo y la tasa de rendimiento que el IFA podía esperar de su intervención no parece ajustarse a los estándares de una economía de mercado. |
| --- | --- |

21.

En especial, cabe señalar que la financiación del IFA se hizo en forma de préstamos participativos, que no generan ningún interés y solamente se reembolsan a condición de que Pickman obtenga beneficios al final del ejercicio. También cabe destacar que la legislación española asimila prácticamente estos “préstamos participativos” a los recursos propios de una empresa. La Comisión considera que el hecho de proporcionar fondos en condiciones similares a una empresa que ha experimentado reiteradas dificultades financieras y suspensiones de pagos desde por lo menos 1997 no parece coherente con el comportamiento de un inversor en economía de mercado. En especial, la decisión de financiar Pickman no parece haber tomado en consideración las pésimas perspectivas de rentabilidad de la operación y el alto riesgo de insolvencia. Por lo tanto, el equilibrio entre el riesgo y la tasa de rendimiento que el IFA podía esperar de su intervención no parece ajustarse a los estándares de una economía de mercado.

| 22. | Por lo tanto, en esta fase la Comisión considera que las medidas 3 y 4 constituyen ayuda estatal. |
| --- | --- |

22.

Por lo tanto, en esta fase la Comisión considera que las medidas 3 y 4 constituyen ayuda estatal.

Medida 7: Garantía que cubre el 80 % de un préstamo bancario privado

| 23. | La garantía pública concedida por la Junta de Andalucía permitió a Pickman obtener un préstamo que de lo contrario, teniendo en cuenta sus dificultades financieras, no habría podido conseguir. En estas circunstancias, el punto 4 (2) de la Comunicación sobre ayudas en forma de garantía (16) presume la existencia de una ventaja, presunción que no ha sido refutada en el presente caso. |
| --- | --- |

23.

La garantía pública concedida por la Junta de Andalucía permitió a Pickman obtener un préstamo que de lo contrario, teniendo en cuenta sus dificultades financieras, no habría podido conseguir. En estas circunstancias, el punto 4 (2) de la Comunicación sobre ayudas en forma de garantía (16) presume la existencia de una ventaja, presunción que no ha sido refutada en el presente caso.

| 24. | Por lo tanto, la Comisión considera que la Junta de Andalucía confirió una ventaja a Pickman al proporcionar una garantía que cubría el 80 % del préstamo bancario privado, y por lo tanto que la medida 7 constituye ayuda estatal. |
| --- | --- |

24.

Por lo tanto, la Comisión considera que la Junta de Andalucía confirió una ventaja a Pickman al proporcionar una garantía que cubría el 80 % del préstamo bancario privado, y por lo tanto que la medida 7 constituye ayuda estatal.

Conclusión provisional en cuanto a la existencia de ayuda estatal

| 25. | Basándose en los anteriores argumentos, en la presente fase la Comisión considera que la medida 1 no constituye ayuda estatal, mientras que las medidas 2 a 7 constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. |
| --- | --- |

25.

Basándose en los anteriores argumentos, en la presente fase la Comisión considera que la medida 1 no constituye ayuda estatal, mientras que las medidas 2 a 7 constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.

2.   Excepciones al amparo del artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE

| 26. | El objetivo principal de las medidas mencionadas en el apartado 3 de la presente parece ser ayudar a una empresa en crisis. En estos casos sólo puede aplicarse, siempre que se cumplan las condiciones correspondientes, la exención del artículo 87, apartado 3, letra c), del Tratado CE, que permite autorizar las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades económicas, siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. |
| --- | --- |

26.

El objetivo principal de las medidas mencionadas en el apartado 3 de la presente parece ser ayudar a una empresa en crisis. En estos casos sólo puede aplicarse, siempre que se cumplan las condiciones correspondientes, la exención del artículo 87, apartado 3, letra c), del Tratado CE, que permite autorizar las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades económicas, siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común.

| 27. | Las ayudas de salvamento y reestructuración de empresas en crisis se rigen por las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (“las nuevas Directrices” o “las Directrices”), que sustituyeron al texto anterior adoptado en 1999 (17) (“las Directrices de 1999”). |
| --- | --- |

27.

Las ayudas de salvamento y reestructuración de empresas en crisis se rigen por las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (“las nuevas Directrices” o “las Directrices”), que sustituyeron al texto anterior adoptado en 1999 (17) (“las Directrices de 1999”).

| 28. | Las disposiciones transitorias de las nuevas Directrices establecen que éstas se aplicarán a la evaluación de cualquier ayuda de salvamento o reestructuración concedida sin la autorización de la Comisión (ayuda ilegal), cuando la ayuda, o una parte de ella, se haya concedido después del 1 de octubre de 2004, día de publicación de las nuevas Directrices en el Diario Oficial de la Unión Europea (apartado 104, primer párrafo). Por lo tanto, en el presente caso son aplicables las nuevas Directrices, pues por lo menos la garantía pública contemplada en la medida 7 se ha concedido después de su entrada en vigor (13 de diciembre de 2005). |
| --- | --- |

28.

Las disposiciones transitorias de las nuevas Directrices establecen que éstas se aplicarán a la evaluación de cualquier ayuda de salvamento o reestructuración concedida sin la autorización de la Comisión (ayuda ilegal), cuando la ayuda, o una parte de ella, se haya concedido después del 1 de octubre de 2004, día de publicación de las nuevas Directrices en el Diario Oficial de la Unión Europea (apartado 104, primer párrafo). Por lo tanto, en el presente caso son aplicables las nuevas Directrices, pues por lo menos la garantía pública contemplada en la medida 7 se ha concedido después de su entrada en vigor (13 de diciembre de 2005).

| 29. | En estas circunstancias, cabe la posibilidad de que Pickman obtenga ayuda de reestructuración. Sin embargo, en esta fase la Comisión considera que no se respetan los criterios de compatibilidad de la ayuda establecidos en las Directrices. En especial:






  — | las sucesivas ayudas han mantenido artificialmente en activo una empresa que de otro modo habría entrado en liquidación; por lo tanto, las medidas deben considerarse como ayuda al funcionamiento, |
| --- | --- | --- |

29.

En estas circunstancias, cabe la posibilidad de que Pickman obtenga ayuda de reestructuración. Sin embargo, en esta fase la Comisión considera que no se respetan los criterios de compatibilidad de la ayuda establecidos en las Directrices. En especial:

—

las sucesivas ayudas han mantenido artificialmente en activo una empresa que de otro modo habría entrado en liquidación; por lo tanto, las medidas deben considerarse como ayuda al funcionamiento,

| — | ninguna de las medidas examinadas puede considerarse ayuda al salvamento, puesto que han abarcado un período de varios años, se concedieron en una forma no admisible, y no se prevé un reembolso/plan de reestructuración/liquidación de la empresa en un plazo de 6 meses, |
| --- | --- |

—

ninguna de las medidas examinadas puede considerarse ayuda al salvamento, puesto que han abarcado un período de varios años, se concedieron en una forma no admisible, y no se prevé un reembolso/plan de reestructuración/liquidación de la empresa en un plazo de 6 meses,

| — | no se ha presentado a la Comisión ningún plan de reestructuración que especifique las medidas de reestructuración que debe emprender Pickman, ni las condiciones para la concesión de la ayuda pública, |
| --- | --- |

—

no se ha presentado a la Comisión ningún plan de reestructuración que especifique las medidas de reestructuración que debe emprender Pickman, ni las condiciones para la concesión de la ayuda pública,

| — | a falta de un plan de reestructuración, la Comisión no está en condiciones de evaluar si la ayuda examinada restablecerá la viabilidad a largo plazo, si se limita al mínimo imprescindible, y si se evitan los falseamientos indebidos de la competencia. |
| --- | --- |

—

a falta de un plan de reestructuración, la Comisión no está en condiciones de evaluar si la ayuda examinada restablecerá la viabilidad a largo plazo, si se limita al mínimo imprescindible, y si se evitan los falseamientos indebidos de la competencia.

| 30. | Habida cuenta de lo anterior, y con la información de que se dispone en esta fase, la Comisión duda de que las medidas en causa sean compatibles con el mercado común como ayuda de reestructuración. Además, no parece ser de aplicación ninguna otra excepción establecida en el Tratado CE. |
| --- | --- |

30.

Habida cuenta de lo anterior, y con la información de que se dispone en esta fase, la Comisión duda de que las medidas en causa sean compatibles con el mercado común como ayuda de reestructuración. Además, no parece ser de aplicación ninguna otra excepción establecida en el Tratado CE.

DECISIÓN

| 31. | Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento establecido en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE, e insta a España a que, en el plazo de un mes a partir de la recepción de la presente, proporcione todos los documentos, información y datos necesarios para la evaluación de la compatibilidad de la ayuda. La Comisión solicita a España que remita sin demora una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda. |
| --- | --- |

31.

Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento establecido en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE, e insta a España a que, en el plazo de un mes a partir de la recepción de la presente, proporcione todos los documentos, información y datos necesarios para la evaluación de la compatibilidad de la ayuda. La Comisión solicita a España que remita sin demora una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda.

| 32. | La Comisión desea recordar a España que el artículo 88, apartado 3, del Tratado CE tiene efecto suspensorio y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que dispone que toda ayuda ilegal deberá ser recuperada del beneficiario. |
| --- | --- |

32.

La Comisión desea recordar a España que el artículo 88, apartado 3, del Tratado CE tiene efecto suspensorio y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que dispone que toda ayuda ilegal deberá ser recuperada del beneficiario.

| 33. | Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente.” |
| --- | --- |

33.

Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente.”

---

(1)  En el sentido de la Recomendación 2003/361/CE de la Comisión de 6 de mayo de 2003 sobre la definición de microempresas, pequeñas y medianas empresas (DO L 124 de 20.5.2003).

1

(2)  La ejecución de las garantías de Rumasa dio lugar, con arreglo al Derecho hipotecario español, a la venta de bienes inmuebles y de maquinaria de Pickman mediante subasta pública. En ausencia de otros licitadores, Rumasa se adjudicó los activos por un precio de 0,5 millones EUR.

2

(3)  El TSJA consideró que los activos transferidos a Rumasa (de resultas de la subasta pública) incluían los elementos necesarios y suficientes para la continuación de la actividad de Pickman. Habida cuenta de ello, el Tribunal consideró que la situación correspondía a una sucesión de actividades en el sentido de la Directiva 77/187/CEE del Consejo sobre la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros relativas al mantenimiento de los derechos de los trabajadores en caso de traspasos de empresas, de centros de actividad o de partes de centros de actividad. Así pues, el Tribunal concluyó que Rumasa había pasado a ser el sucesor legal de Pickman. Además, el Tribunal también manifestó que, de conformidad con el artículo 44.1 del Estatuto de los Trabajadores español, el cedente (el anterior dueño de Pickman) y el cesionario (Rumasa) habían pasado a ser responsables solidarios de las eventuales indemnizaciones por despido (y salarios dejados de percibir) consecuencia del cese de las actividades de la empresa.

3

(4)  Los préstamos participativos no generan intereses, y su amortización se realiza mediante el reembolso del 10 % de los beneficios que el deudor obtenga cada ejercicio.

4

(5)  Rumasa vendió estos activos a un precio de 0,5 millones EUR. La mitad del importe se pagó en efectivo, y el resto se aplazó y se incluyó como parte del préstamo participativo.

5

(6)  Para garantizar el cumplimiento de las obligaciones de la reestructuración por parte del nuevo accionista, se acordó que el IFA tendría un derecho preferencial a comprar las marcas de la empresa por un precio de 0,186 millones EUR.

6

(7)  Pagadera del siguiente modo: 625 000 EUR en 2004; 600 000 EUR en 2005 y 575 000 EUR en 2006.

7

(8)  Pagadera en importes iguales durante 2004, 2005 y 2006.

8

(9)  Contra una comisión anual del 1,5 %, y con una segunda hipoteca sobre los bienes inmuebles de Pickman.

9

(10)  Concretamente, en caso de liquidación, los créditos de Rumasa tendrían preferencia sobre los del nuevo accionista.

10

(11)  Real Decreto Legislativo no 1/1995, de 24 de marzo (BOE 29.3.1995).

11

o

(12)  En conformidad con el artículo 56 del Estatuto de los Trabajadores.

12

(13)  Véase la nota 2.

13

(14)  Véase la nota 5.

14

(15)  Pickman reembolsó finalmente su deuda con la Seguridad Social el 27 de mayo de 2004.

15

(16)  Comunicación de 11 de marzo de 2000 relativa a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales otorgadas en forma de garantía.

16

(17)  DO C 288 de 9.10.1999, p. 2.

17

---

Helyesbítések

| 11.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 239/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 239/18

---

Helyesbítés a vállalkozásokat és az innovációt támogató szolgáltatások nyújtásáról szóló ajánlattételi felhíváshoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 227., 2007. szeptember 27.
  )

(2007/C 239/08)

A 11. oldalon, a 3. „Költségvetés” pontban, az első bekezdés első mondatában:

a következő szövegrész:

„A 2008–2013-ig terjedő periódusra [...] 6,8 millió EUR”

helyesen:

helyesen:

„A 2008–2010-ig terjedő periódusra [...] 6,8 millió EUR”.

---

| 11.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 239/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 239/18

---

Helyesbítés a LIFE+ pályázati felhíváshoz a 2007. évre

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 232., 2007. október 4.
  )

(2007/C 239/09)

A 11. oldalon, az „EU társfinanszírozási arányok” 2. „LIFE+ Környezetvédelmi politika és irányítás” pontjában a második francia bekezdés törlendő.

---