# Den Europæiske Unions C 216/2007

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 216 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 50. årgang14. september 2007 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 216

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

50. årgang14. september 2007

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Revisionsretten |
| 2007/C 216/01 | Udtalelse nr. 4/2007 om udkast til Kommissionens forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1653/2004 om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer (SEK(2007) 492 endelig) | 1 |
| 2007/C 216/02 | Udtalelse nr. 6/2007 om medlemsstaternes årlige oversigter og nationale erklæringer og de nationale revisionsorganers revision af EU-midler | 3 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Revisionsretten

2007/C 216/01

Udtalelse nr. 4/2007 om udkast til Kommissionens forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1653/2004 om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer (SEK(2007) 492 endelig)

1

2007/C 216/02

Udtalelse nr. 6/2007 om medlemsstaternes årlige oversigter og nationale erklæringer og de nationale revisionsorganers revision af EU-midler

3

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Revisionsretten

| 14.9.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 216/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 216/1

---

UDTALELSE Nr. 4/2007

om udkast til Kommissionens forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1653/2004 om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer (SEK(2007) 492 endelig)

(2007/C 216/01)

REVISIONSRETTEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 af 19. december 2002 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer (1), særlig artikel 15,

under henvisning til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 af 13. december 2006 om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1653/2004 af 21. september 2004 om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer (3),

under henvisning til udkastet til Kommissionens forordning (EF) om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 1653/2004 om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer (4) og

under henvisning til Kommissionens anmodning af 25. april 2007 om en udtalelse fra Revisionsretten —

VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

| 1. | Formålet med udkastet til forordning er at få ændret forvaltningsorganernes standardfinansforordning (5) (i det følgende benævnt: »standardfinansforordningen«) i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 af 13. december 2006 om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og i lyset af de erfaringer, som de eksisterende forvaltningsorganer har høstet. |
| --- | --- |

1.

Formålet med udkastet til forordning er at få ændret forvaltningsorganernes standardfinansforordning (5) (i det følgende benævnt: »standardfinansforordningen«) i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 af 13. december 2006 om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og i lyset af de erfaringer, som de eksisterende forvaltningsorganer har høstet.

| 2. | I artikel 20 i udkastet til forordning hedder det, at budgettet og ændringsbudgetterne skal sendes til budgetmyndigheden, Revisionsretten og Kommissionen til orientering og offentliggøres på det pågældende forvaltningsorgans hjemmeside, og at der derudover skal offentliggøres en »oversigt over budgetterne og ændringsbudgetterne (...) i Den Europæiske Unions Tidende senest tre måneder efter vedtagelsen«. Under henvisning til budgetprincippet om klarhed og åbenhed ville det imidlertid være hensigtsmæssigt, om omfanget og indholdet af den oversigt, forvaltningsorganerne skal offentliggøre, blev præciseret. |
| --- | --- |

2.

I artikel 20 i udkastet til forordning hedder det, at budgettet og ændringsbudgetterne skal sendes til budgetmyndigheden, Revisionsretten og Kommissionen til orientering og offentliggøres på det pågældende forvaltningsorgans hjemmeside, og at der derudover skal offentliggøres en »oversigt over budgetterne og ændringsbudgetterne (...) i Den Europæiske Unions Tidende senest tre måneder efter vedtagelsen«. Under henvisning til budgetprincippet om klarhed og åbenhed ville det imidlertid være hensigtsmæssigt, om omfanget og indholdet af den oversigt, forvaltningsorganerne skal offentliggøre, blev præciseret.

| 3. | I henhold til artikel 27, stk. 1, er det »forbudt de finansielle aktører (...) og alle andre personer, der er beskæftiget med budgetgennemførelse, forvaltning, revision eller kontrol, at foretage handlinger som led i budgetgennemførelsen, der vil kunne medføre, at den pågældendes egne interesser kommer i konflikt med forvaltningsorganets eller Fællesskabernes interesser«. Udtrykket »som led i budgetgennemførelsen« (som i finansforordningens artikel 52) bør udgå, eller artiklen bør omformuleres, eftersom personer, der er beskæftiget med revision og kontrol, ikke bør foretage handlinger som led i budgetgennemførelsen. |
| --- | --- |

3.

I henhold til artikel 27, stk. 1, er det »forbudt de finansielle aktører (...) og alle andre personer, der er beskæftiget med budgetgennemførelse, forvaltning, revision eller kontrol, at foretage handlinger som led i budgetgennemførelsen, der vil kunne medføre, at den pågældendes egne interesser kommer i konflikt med forvaltningsorganets eller Fællesskabernes interesser«. Udtrykket »som led i budgetgennemførelsen« (som i finansforordningens artikel 52) bør udgå, eller artiklen bør omformuleres, eftersom personer, der er beskæftiget med revision og kontrol, ikke bør foretage handlinger som led i budgetgennemførelsen.

| 4. | I henhold til den franske udgave af den nye artikel 42a i udkastet til standardfinansforordning skal forvaltningsorganet udarbejde en oversigt over créances communautaires (forvaltningsorganets fordringer) med angivelse af debitorernes navne og det skyldige beløb, når debitor ved en retskraftig dom er blevet pålagt at betale, og når der ikke er foretaget nogen betaling eller ikke er foretaget nogen betaling af betydning i et år efter afsigelsen af dommen (6). Udtrykket »créances communautaires« (»forvaltningsorganets fordringer«) er for generelt. Det bør præciseres, at de pågældende fordringer kun er dem, der er medtaget på forvaltningsorganernes driftsbudget. |
| --- | --- |

4.

I henhold til den franske udgave af den nye artikel 42a i udkastet til standardfinansforordning skal forvaltningsorganet udarbejde en oversigt over créances communautaires (forvaltningsorganets fordringer) med angivelse af debitorernes navne og det skyldige beløb, når debitor ved en retskraftig dom er blevet pålagt at betale, og når der ikke er foretaget nogen betaling eller ikke er foretaget nogen betaling af betydning i et år efter afsigelsen af dommen (6). Udtrykket »créances communautaires« (»forvaltningsorganets fordringer«) er for generelt. Det bør præciseres, at de pågældende fordringer kun er dem, der er medtaget på forvaltningsorganernes driftsbudget.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 12. juli 2007.

På Revisionsrettens vegne

Hubert WEBER

Formand

---

(1)  EFT L 11 af 16.1.2003, s. 1.

1

(2)  EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1.

2

(3)  EUT L 297 af 22.9.2004, s. 6.

3

(4)  SEK(2007) 492 endelig af 25.4.2007.

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1653/2004 (EUT L 297 af 22.9.2004, s. 6).

5

(6)  Gennemførelsesbestemmelserne til den almindelige finansforordning indeholder en tilsvarende bestemmelse (gennemførelsesbestemmelsernes artikel 81, stk. 4).

6

---

| 14.9.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 216/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 216/3

---

UDTALELSE Nr. 6/2007

om medlemsstaternes årlige oversigter og »nationale erklæringer« og de nationale revisionsorganers revision af EU-midler

(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)

(2007/C 216/02)

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 248, stk. 4, og artikel 279,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 160 C, stk. 4, og artikel 183,

under henvisning til udtalelse nr. 2/2004 fra Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« (og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet) (1),

under henvisning til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 af 13. december 2006 om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2),

under henvisning til Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (3), særlig aktion 5, 6 og 8,

under henvisning til Europa-Parlamentets afgørelse om decharge for 2005 — sektion III — Kommissionen (4), særlig punkt 19-30,

under henvisning til resolution af 11. december 2006 om at styrke og lette samarbejdet mellem EU's OR som et bidrag til større ansvarlighed (regnskabspligt) i forbindelse med EU’s midler (5), vedtaget af Kontaktkomitéen for de Overordnede Revisionsorganer i Den Europæiske Union, særlig punkt 9 —

VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

| I. | Udtalelsen dækker tre forskellige, men indbyrdes forbundne spørgsmål. Det første er den ændrede finansforordnings nye krav om årlige oversigter over revisioner og de udtalelser, der skal afgives i henhold til de sektorspecifikke bestemmelser (f.eks. udtalelsen om betalingsorganerne, for så vidt angår landbrug, og den, der afgives af revisionsmyndigheder, for så vidt angår strukturfondene). Det andet er de nationale erklæringer fra myndighederne i nogle medlemsstater, der startede som frivillige initiativer som led i regnskabspligten og ansvarligheden over for de nationale parlamenter, og som revideres af de respektive nationale revisionsorganer. Det tredje er de frivillige rapporter og attester, som de nationale revisionsorganer afgiver om forvaltningen af EU-midler i de pågældende medlemsstater. |
| --- | --- |

I.

Udtalelsen dækker tre forskellige, men indbyrdes forbundne spørgsmål. Det første er den ændrede finansforordnings nye krav om årlige oversigter over revisioner og de udtalelser, der skal afgives i henhold til de sektorspecifikke bestemmelser (f.eks. udtalelsen om betalingsorganerne, for så vidt angår landbrug, og den, der afgives af revisionsmyndigheder, for så vidt angår strukturfondene). Det andet er de nationale erklæringer fra myndighederne i nogle medlemsstater, der startede som frivillige initiativer som led i regnskabspligten og ansvarligheden over for de nationale parlamenter, og som revideres af de respektive nationale revisionsorganer. Det tredje er de frivillige rapporter og attester, som de nationale revisionsorganer afgiver om forvaltningen af EU-midler i de pågældende medlemsstater.

Årlige oversigter

| II. | De årlige oversigter over sektorspecifikke revisioner og revisionserklæringer (udtalelser), som er indført ved den ændrede finansforordning, er en ekstra forbindelse mellem Kommissionen og medlemsstaterne i en kædebaseret model. De første årlige oversigter vedrører 2007 og skal foreligge senest den 15. februar 2008. |
| --- | --- |

II.

De årlige oversigter over sektorspecifikke revisioner og revisionserklæringer (udtalelser), som er indført ved den ændrede finansforordning, er en ekstra forbindelse mellem Kommissionen og medlemsstaterne i en kædebaseret model. De første årlige oversigter vedrører 2007 og skal foreligge senest den 15. februar 2008.

| III. | Kommissionen bør påtage sig en passende overvågning af de årlige oversigter — hvis kvalitet vil afhænge af kvaliteten af de underliggende erklæringer — for at sikre, at de er konsekvente, sammenlignelige og nyttige. I henhold til lovgivningen er de årlige oversigter kun simple sektorspecifikke oversigter, men Kommissionen bør opfordres til at gøre processen endnu mere nyttig ved at tilføje f.eks. identifikation af fælles problemer, mulige løsninger og bedste praksis. |
| --- | --- |

III.

Kommissionen bør påtage sig en passende overvågning af de årlige oversigter — hvis kvalitet vil afhænge af kvaliteten af de underliggende erklæringer — for at sikre, at de er konsekvente, sammenlignelige og nyttige. I henhold til lovgivningen er de årlige oversigter kun simple sektorspecifikke oversigter, men Kommissionen bør opfordres til at gøre processen endnu mere nyttig ved at tilføje f.eks. identifikation af fælles problemer, mulige løsninger og bedste praksis.

| IV. | Årlige oversigter er et supplerende element i den interne kontrol. Hvis de fremhæver styrker og svagheder, kan de være med til at forbedre kontrollen af EU-midlerne på områder med delt forvaltning. |
| --- | --- |

IV.

Årlige oversigter er et supplerende element i den interne kontrol. Hvis de fremhæver styrker og svagheder, kan de være med til at forbedre kontrollen af EU-midlerne på områder med delt forvaltning.

Nationale erklæringer

| V. | De nationale erklæringer er frivillige initiativer fra en række medlemsstater. De afgives på højeste niveau og er rettet til de nationale parlamenter. Om de nationale erklæringer giver nyttige ekstra oplysninger, vil afhænge af omfanget og kvaliteten af det arbejde, der ligger til grund for dem. |
| --- | --- |

V.

De nationale erklæringer er frivillige initiativer fra en række medlemsstater. De afgives på højeste niveau og er rettet til de nationale parlamenter. Om de nationale erklæringer giver nyttige ekstra oplysninger, vil afhænge af omfanget og kvaliteten af det arbejde, der ligger til grund for dem.

| VI. | De fokuserer på og tilkendegiver national ansvarlighed i forbindelse med udnyttelsen af EU-midler, der er underlagt delt forvaltning, og skal derigennem føre til en bedre forvaltning. De nationale erklæringer kan ses som et nyt element i den interne kontrol, og således bør Kommissionen og Retten behandle dem. |
| --- | --- |

VI.

De fokuserer på og tilkendegiver national ansvarlighed i forbindelse med udnyttelsen af EU-midler, der er underlagt delt forvaltning, og skal derigennem føre til en bedre forvaltning. De nationale erklæringer kan ses som et nyt element i den interne kontrol, og således bør Kommissionen og Retten behandle dem.

National revision

| VII. | Nogle nationale revisionsorganer reviderer på eget initiativ EU-midler med henblik på national rapportering. I ét tilfælde afgiver det nationale revisionsorgan en udtalelse om systemernes overensstemmelse med lovgivningen og transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

VII.

Nogle nationale revisionsorganer reviderer på eget initiativ EU-midler med henblik på national rapportering. I ét tilfælde afgiver det nationale revisionsorgan en udtalelse om systemernes overensstemmelse med lovgivningen og transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed.

Betingelser og restriktioner for anvendelse af den potentielle sikkerhed

| VIII. | Retten erkender, at det måske er muligt at udnytte den potentielle sikkerhed, de reviderede nationale erklæringer og den nationale revision giver, og samtidig overholde de internationale revisionsstandarder. En forhåndsbetingelse for, at denne potentielle sikkerhed kan udnyttes, er, at de nationale erklæringer eller den nationale revision er af passende omfang, følger passende principper, har en passende timing og er udført under overholdelse af de internationale standarder. |
| --- | --- |

VIII.

Retten erkender, at det måske er muligt at udnytte den potentielle sikkerhed, de reviderede nationale erklæringer og den nationale revision giver, og samtidig overholde de internationale revisionsstandarder. En forhåndsbetingelse for, at denne potentielle sikkerhed kan udnyttes, er, at de nationale erklæringer eller den nationale revision er af passende omfang, følger passende principper, har en passende timing og er udført under overholdelse af de internationale standarder.

| IX. | Med hensyn til overholdelse af internationale revisionsstandarder er der et ufravigeligt krav: Den eksterne revisor, der vil forlade sig på, eller bruge, andres udtalelser eller arbejde, må skaffe sig direkte bevis for, at dette arbejde hviler på et solidt grundlag. Den tid, Retten bruger på at skaffe sig et sådant bevis, bør sammenholdes med den tid, der spares ved, at der kan foretages færre test (eller andre procedurer). |
| --- | --- |

IX.

Med hensyn til overholdelse af internationale revisionsstandarder er der et ufravigeligt krav: Den eksterne revisor, der vil forlade sig på, eller bruge, andres udtalelser eller arbejde, må skaffe sig direkte bevis for, at dette arbejde hviler på et solidt grundlag. Den tid, Retten bruger på at skaffe sig et sådant bevis, bør sammenholdes med den tid, der spares ved, at der kan foretages færre test (eller andre procedurer).

| X. | De nationale erklæringers og den nationale revisions »nationale« karakter står i modsætning til Rettens arbejdes nuværende horisontale karakter, hvor konklusionerne normalt drages for et budgetområde og ikke for en individuel medlemsstat. De nationale erklæringer eller den nationale revision kan kun have en potentiel indvirkning på Rettens arbejde, hvis omfanget, den anvendte metode og timingen er passende og sammenlignelige. Men uanset om Retten udnytter dette arbejde, erkender den den potentielle effekt, som nationale erklæringer og national revision har for bevidstgørelsen i medlemsstaterne om, hvor vigtig den interne kontrol af EU-midlerne er. |
| --- | --- |

X.

De nationale erklæringers og den nationale revisions »nationale« karakter står i modsætning til Rettens arbejdes nuværende horisontale karakter, hvor konklusionerne normalt drages for et budgetområde og ikke for en individuel medlemsstat. De nationale erklæringer eller den nationale revision kan kun have en potentiel indvirkning på Rettens arbejde, hvis omfanget, den anvendte metode og timingen er passende og sammenlignelige. Men uanset om Retten udnytter dette arbejde, erkender den den potentielle effekt, som nationale erklæringer og national revision har for bevidstgørelsen i medlemsstaterne om, hvor vigtig den interne kontrol af EU-midlerne er.

| XI. | De sektorspecifikke udtalelser (som underbygger de årlige oversigter) og de forskellige nationale erklæringer og revisionsinitiativer har et fællestræk: De bygger på undersøgelser af systemer og drager konklusioner om dem. Nationale erklæringer kan også give en specifik vurdering af de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Erfaringerne viser, at den største risiko med hensyn til de underliggende transaktioner knytter sig til pålideligheden af de oplysninger, støttemodtagerne afgiver, når de anmoder om EU-midler, og ikke til den måde, medlemsstaterne eller Kommissionen behandler oplysningerne på. En erklæring om, at systemerne fungerer, som de skal i henhold til EU-bestemmelserne, giver måske ikke i sig selv sikkerhed for, at de transaktioner, der er tale om, er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

XI.

De sektorspecifikke udtalelser (som underbygger de årlige oversigter) og de forskellige nationale erklæringer og revisionsinitiativer har et fællestræk: De bygger på undersøgelser af systemer og drager konklusioner om dem. Nationale erklæringer kan også give en specifik vurdering af de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Erfaringerne viser, at den største risiko med hensyn til de underliggende transaktioner knytter sig til pålideligheden af de oplysninger, støttemodtagerne afgiver, når de anmoder om EU-midler, og ikke til den måde, medlemsstaterne eller Kommissionen behandler oplysningerne på. En erklæring om, at systemerne fungerer, som de skal i henhold til EU-bestemmelserne, giver måske ikke i sig selv sikkerhed for, at de transaktioner, der er tale om, er lovlige og formelt rigtige.

Revisionsprincipper

| XII. | At de årlige oversigter er en integrerende del af det interne kontrolsystem, betyder, at de vil blive integreret i Rettens standardrevisionsprocedurer. Dette kan indebære, at der skal foretages en vurdering af, hvordan de årlige oversigter bidrager til den samlede interne kontrol, og hvordan Kommissionen styrer processen og bruger oplysningerne herfra til sin overvågning. |
| --- | --- |

XII.

At de årlige oversigter er en integrerende del af det interne kontrolsystem, betyder, at de vil blive integreret i Rettens standardrevisionsprocedurer. Dette kan indebære, at der skal foretages en vurdering af, hvordan de årlige oversigter bidrager til den samlede interne kontrol, og hvordan Kommissionen styrer processen og bruger oplysningerne herfra til sin overvågning.

| XIII. | En af de ting, som Retten vil fokusere på i sin tilgang til de nationale erklæringer eller det nationale revisionsarbejde, skal være, hvordan det indvirker på og anvendes af den enhed, som er det primære mål for Rettens revision — Kommissionen. Dette kan indebære en vurdering af, hvordan Kommissionen giver vejledning, hvordan den tager hensyn til revisionsresultaterne, hvordan den sikrer sig, at de er pålidelige, og hvordan den tilpasser sine egne kontrolaktiviteter som reaktion herpå. |
| --- | --- |

XIII.

En af de ting, som Retten vil fokusere på i sin tilgang til de nationale erklæringer eller det nationale revisionsarbejde, skal være, hvordan det indvirker på og anvendes af den enhed, som er det primære mål for Rettens revision — Kommissionen. Dette kan indebære en vurdering af, hvordan Kommissionen giver vejledning, hvordan den tager hensyn til revisionsresultaterne, hvordan den sikrer sig, at de er pålidelige, og hvordan den tilpasser sine egne kontrolaktiviteter som reaktion herpå.

| XIV. | I forbindelse med Rettens revisionserklæring bør der skelnes mellem de nationale erklæringer i sig selv og nationale erklæringer revideret af de nationale revisionsorganer. Nationale erklæringer og ledelseserklæringer har nogle fællestræk: De indeholder måske værdifulde oplysninger om gennemførelsen af EU's budget, men er ikke i sig selv et afgørende revisionsbevis. Og Retten er heller ikke ansvarlig for at undersøge, om de er pålidelige, medmindre den ønsker at gøre brug af dem. |
| --- | --- |

XIV.

I forbindelse med Rettens revisionserklæring bør der skelnes mellem de nationale erklæringer i sig selv og nationale erklæringer revideret af de nationale revisionsorganer. Nationale erklæringer og ledelseserklæringer har nogle fællestræk: De indeholder måske værdifulde oplysninger om gennemførelsen af EU's budget, men er ikke i sig selv et afgørende revisionsbevis. Og Retten er heller ikke ansvarlig for at undersøge, om de er pålidelige, medmindre den ønsker at gøre brug af dem.

| XV. | Udtalelser fra nationale revisionsorganer om systemer og/eller indtægters og udgifters lovlighed og formelle rigtighed kan — uanset om de står alene eller har form af udtalelser om nationale erklæringer — være revisionsbevis, som Retten kan forlade sig på, forudsat at de overholder de internationale revisionsstandarder. Retten vil tage hensyn til dem, når den planlægger og udfører sit arbejde. |
| --- | --- |

XV.

Udtalelser fra nationale revisionsorganer om systemer og/eller indtægters og udgifters lovlighed og formelle rigtighed kan — uanset om de står alene eller har form af udtalelser om nationale erklæringer — være revisionsbevis, som Retten kan forlade sig på, forudsat at de overholder de internationale revisionsstandarder. Retten vil tage hensyn til dem, når den planlægger og udfører sit arbejde.

| XVI. | I praksis kan den sikkerhed, der gives om systemerne, bruges ved planlægningen af finansiel revision/konformitetskontrol både til vurdering af kontrolrisikoen og ved anvendelsen af sikkerhedsmodellen. Hvis det nationale revisionsorgans arbejde kontrolleres og findes pålideligt, kan Retten bruge det i forbindelse med sin egen systemafprøvning — herunder kontroltest — og eventuelt på grundlag heraf begrænse den nødvendige substansrevision. |
| --- | --- |

XVI.

I praksis kan den sikkerhed, der gives om systemerne, bruges ved planlægningen af finansiel revision/konformitetskontrol både til vurdering af kontrolrisikoen og ved anvendelsen af sikkerhedsmodellen. Hvis det nationale revisionsorgans arbejde kontrolleres og findes pålideligt, kan Retten bruge det i forbindelse med sin egen systemafprøvning — herunder kontroltest — og eventuelt på grundlag heraf begrænse den nødvendige substansrevision.

| XVII. | Som allerede forklaret: Skal Retten forlade sig på de nationale revisionsorganers arbejde, er den nødt til at forvisse sig om, at det udførte arbejde er passende, og om dets kvalitet. Det kræver i praksis, at Retten og de nationale revisionsorganer samarbejder bilateralt. |
| --- | --- |

XVII.

Som allerede forklaret: Skal Retten forlade sig på de nationale revisionsorganers arbejde, er den nødt til at forvisse sig om, at det udførte arbejde er passende, og om dets kvalitet. Det kræver i praksis, at Retten og de nationale revisionsorganer samarbejder bilateralt.

Næste skridt

| XVIII. | Med henblik på at forbedre forvaltningen bør Kommissionen overveje at bruge de årlige oversigter til at identificere og fremme de eksempler på bedste praksis, den konstaterer i (og blandt) medlemsstaterne. Kommissionen bør bruge de sektorspecifikke udtalelser, der ligger til grund for de årlige oversigter og de nationale erklæringer, til at undersøge, hvilken forbindelse der er mellem systemernes overensstemmelse med bestemmelserne og de kriterier, der anlægges ved bedømmelsen af det acceptable niveau for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

XVIII.

Med henblik på at forbedre forvaltningen bør Kommissionen overveje at bruge de årlige oversigter til at identificere og fremme de eksempler på bedste praksis, den konstaterer i (og blandt) medlemsstaterne. Kommissionen bør bruge de sektorspecifikke udtalelser, der ligger til grund for de årlige oversigter og de nationale erklæringer, til at undersøge, hvilken forbindelse der er mellem systemernes overensstemmelse med bestemmelserne og de kriterier, der anlægges ved bedømmelsen af det acceptable niveau for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

| XIX. | Tilgangen til de nationale revisionsorganers revision af EU-midler er under behandling inden for mandatet for den arbejdsgruppe under Kontaktkomitéen, der er ansvarlig for at udvikle fælles revisionsstandarder og sammenlignelige revisionskriterier skræddersyet til EU-området (6). Fælles standarder for principper og metoder kan øge muligheden for, at Retten kan forlade sig på de nationale revisionsorganers arbejde, forudsat at der skaffes direkte bevis for kvaliteten af dette arbejde. |
| --- | --- |

XIX.

Tilgangen til de nationale revisionsorganers revision af EU-midler er under behandling inden for mandatet for den arbejdsgruppe under Kontaktkomitéen, der er ansvarlig for at udvikle fælles revisionsstandarder og sammenlignelige revisionskriterier skræddersyet til EU-området (6). Fælles standarder for principper og metoder kan øge muligheden for, at Retten kan forlade sig på de nationale revisionsorganers arbejde, forudsat at der skaffes direkte bevis for kvaliteten af dette arbejde.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 19. juli 2007.

På Revisionsrettens vegne

Hubert WEBER

Formand

---

(1)  EUT C 107 af 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1.

2

(3)  KOM(2006) 9 endelig.

3

(4)  P6_TA(2007)0132.

4

(5)  Resolution CC-R-2006-01.

5

(6)  Resolution CC-R-2006-01 af 11.12.2006 vedtaget af Kontaktkomitéen for de Overordnede Revisionsorganer i Den Europæiske Union.

6

---