# Uradni list C 134/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 134 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6324. april 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 134

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6324. april 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Parlamentarna skupščina Euronest |
| 2020/C 134/01 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o parlamentarnem nadzoru kot orodju za krepitev demokracije, odgovornosti in učinkovitosti državnih institucij v državah vzhodnega partnerstva | 1 |
| 2020/C 134/02 | Resolucija o pospeševanju digitalizacije za izboljšanje učinkovitosti in spodbujanje gospodarske rasti v EU in državah vzhodnega partnerstva | 7 |
| 2020/C 134/03 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o solidarnosti in približevanju v energetskem sektorju – napreden regulativni okvir | 11 |
| 2020/C 134/04 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o inovacijah na področju izobraževanja ter reformah izobraževanja v EU in državah vzhodnega partnerstva: izzivi in priložnosti | 16 |
| 2020/C 134/05 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o prihodnosti strategije trio plus za 2030: oblikovanje prihodnosti vzhodnega partnerstva | 22 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Parlamentarna skupščina Euronest

2020/C 134/01

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o parlamentarnem nadzoru kot orodju za krepitev demokracije, odgovornosti in učinkovitosti državnih institucij v državah vzhodnega partnerstva

1

2020/C 134/02

Resolucija o pospeševanju digitalizacije za izboljšanje učinkovitosti in spodbujanje gospodarske rasti v EU in državah vzhodnega partnerstva

7

2020/C 134/03

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o solidarnosti in približevanju v energetskem sektorju – napreden regulativni okvir

11

2020/C 134/04

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o inovacijah na področju izobraževanja ter reformah izobraževanja v EU in državah vzhodnega partnerstva: izzivi in priložnosti

16

2020/C 134/05

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o prihodnosti strategije trio plus za 2030: oblikovanje prihodnosti vzhodnega partnerstva

22

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Parlamentarna skupščina Euronest

| 24.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/1

---

RESOLUCIJA

parlamentarne skupščine Euronest o parlamentarnem nadzoru kot orodju za krepitev demokracije, odgovornosti in učinkovitosti državnih institucij v državah vzhodnega partnerstva

(2020/C 134/01)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 24. novembra 2017 v Bruslju, in njegovih prejšnjih izjav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 24. novembra 2017 v Bruslju, in njegovih prejšnjih izjav,

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz junija 2016 z naslovom „Shared Vision, Common Action: A Stronger Europe“ (Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa) in poročil o njenem izvajanju za prvo (2016) in drugo (2017) leto, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz junija 2016 z naslovom „Shared Vision, Common Action: A Stronger Europe“ (Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa) in poročil o njenem izvajanju za prvo (2016) in drugo (2017) leto,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom „Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results“ (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom „Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results“ (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednice Komisije z dne 18. maja 2017 o izvajanju pregleda evropske sosedske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednice Komisije z dne 18. maja 2017 o izvajanju pregleda evropske sosedske politike,

| — | ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017,

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. aprila 2012 o krepitvi civilne družbe v državah vzhodnega partnerstva, vključno z vprašanjem sodelovanja med vlado in civilno družbo ter vprašanjem reform, katerih namen je krepitev civilne družbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. aprila 2012 o krepitvi civilne družbe v državah vzhodnega partnerstva, vključno z vprašanjem sodelovanja med vlado in civilno družbo ter vprašanjem reform, katerih namen je krepitev civilne družbe,

| — | ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani,

| — | ob upoštevanju celovitega in izboljšanega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Armenijo; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celovitega in izboljšanega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Armenijo;

| A. | ker je učinkovit parlamentarni nadzor steber dobro delujoče demokracije, ki je v skladu z načeli pravne države, in ima pomembno vlogo pri demokratičnem upravljanju s tem, ko pripomore k izboljšanju vladne politike, programov in prakse ter k večji legitimnosti te politike; |
| --- | --- |

A.

ker je učinkovit parlamentarni nadzor steber dobro delujoče demokracije, ki je v skladu z načeli pravne države, in ima pomembno vlogo pri demokratičnem upravljanju s tem, ko pripomore k izboljšanju vladne politike, programov in prakse ter k večji legitimnosti te politike;

| B. | ker je krepitev zmožnosti parlamentov, da v državah vzhodnega partnerstva opravljajo učinkovit nadzor, ključnega pomena in bi jo morala Evropska komisija podpirati; |
| --- | --- |

B.

ker je krepitev zmožnosti parlamentov, da v državah vzhodnega partnerstva opravljajo učinkovit nadzor, ključnega pomena in bi jo morala Evropska komisija podpirati;

| C. | ker v vsakem političnem sistemu, ki zares uporablja načelo delitve oblasti, parlament poleg zakonodajne in proračunske oblasti izvaja tudi splošni nadzor in kontrolo nad izvršilno oblastjo; |
| --- | --- |

C.

ker v vsakem političnem sistemu, ki zares uporablja načelo delitve oblasti, parlament poleg zakonodajne in proračunske oblasti izvaja tudi splošni nadzor in kontrolo nad izvršilno oblastjo;

| D. | ker parlamentarna nadzorna pooblastila zajemajo vso politiko in politične ukrepe vlade in njenih agencij in niso omejena na izvajanje zakonov in izvrševanje proračuna (proračunski nadzor) izvršilne oblasti; |
| --- | --- |

D.

ker parlamentarna nadzorna pooblastila zajemajo vso politiko in politične ukrepe vlade in njenih agencij in niso omejena na izvajanje zakonov in izvrševanje proračuna (proračunski nadzor) izvršilne oblasti;

| E. | ker je neodvisnost sodstva še en pomemben steber delujoče demokracije; |
| --- | --- |

E.

ker je neodvisnost sodstva še en pomemben steber delujoče demokracije;

| F. | ker navadno razlikujemo med tremi političnimi sistemi, namreč med predsedniškim, parlamentarnim ter polpredsedniškim ali polparlamentarnim; |
| --- | --- |

F.

ker navadno razlikujemo med tremi političnimi sistemi, namreč med predsedniškim, parlamentarnim ter polpredsedniškim ali polparlamentarnim;

| G. | ker so poleg plenarnih zasedanj organizirani tudi parlamentarni odbori, ki načrtujejo splošno delo institucije in zagotavljajo učinkovit dnevni nadzor nad vlado, njeno politiko in ukrepi; |
| --- | --- |

G.

ker so poleg plenarnih zasedanj organizirani tudi parlamentarni odbori, ki načrtujejo splošno delo institucije in zagotavljajo učinkovit dnevni nadzor nad vlado, njeno politiko in ukrepi;

| H. | ker je neodvisen, neomejen in dobro delujoč parlament, ki ima vse ustavne pristojnosti, vključno s svobodo do parlamentarnega nadzora nad celotnim delovanjem vlade in njenih agencij, ključna institucija pri utrjevanju pravne države in učinkovitem boju proti korupciji, s katerim se odpravi nekaznovanost; |
| --- | --- |

H.

ker je neodvisen, neomejen in dobro delujoč parlament, ki ima vse ustavne pristojnosti, vključno s svobodo do parlamentarnega nadzora nad celotnim delovanjem vlade in njenih agencij, ključna institucija pri utrjevanju pravne države in učinkovitem boju proti korupciji, s katerim se odpravi nekaznovanost;

| I. | ker organizacije civilne družbe, mediji in institucije za človekove pravice s svojimi ocenami, poizvedbami in pripombami glede vladnih organizacijah in njihovega dela prispevajo k izvajanju parlamentarnega nadzora; |
| --- | --- |

I.

ker organizacije civilne družbe, mediji in institucije za človekove pravice s svojimi ocenami, poizvedbami in pripombami glede vladnih organizacijah in njihovega dela prispevajo k izvajanju parlamentarnega nadzora;

| J. | ker so svobodni in neodvisni mediji ter svobodna, ustrezno financirana in učinkovito strukturirana civilna družba v državi bistveni za učinkovito in zdravo delovanje demokracije in so v pomoč parlamentom pri izvajanju nadzora; |
| --- | --- |

J.

ker so svobodni in neodvisni mediji ter svobodna, ustrezno financirana in učinkovito strukturirana civilna družba v državi bistveni za učinkovito in zdravo delovanje demokracije in so v pomoč parlamentom pri izvajanju nadzora;

| K. | ker je pri procesih utrjevanja demokracije potrebno, da so nacionalne politične institucije pripravljene prevzeti najboljšo prakso ter uporabiti lastne in tuje izkušnje; |
| --- | --- |

K.

ker je pri procesih utrjevanja demokracije potrebno, da so nacionalne politične institucije pripravljene prevzeti najboljšo prakso ter uporabiti lastne in tuje izkušnje;

| L. | ker je osnovna rdeča nit demokratičnih držav zarisana z nepreklicno uporabo načela delitve oblasti, strogim spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter odločnim varovanjem pravne države; |
| --- | --- |

L.

ker je osnovna rdeča nit demokratičnih držav zarisana z nepreklicno uporabo načela delitve oblasti, strogim spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter odločnim varovanjem pravne države;

| M. | ker so redne volitve v skladu z mednarodno priznanimi standardi, zlasti glede konkurenčnosti in preglednosti, vsekakor temeljnega pomena, vendar pa same po sebi niso dokaz demokratičnega političnega sistema; |
| --- | --- |

M.

ker so redne volitve v skladu z mednarodno priznanimi standardi, zlasti glede konkurenčnosti in preglednosti, vsekakor temeljnega pomena, vendar pa same po sebi niso dokaz demokratičnega političnega sistema;

| N. | ker večstrankarski parlamenti pogosto veljajo za bolj reprezentativne in ker lahko večje število strank različnih političnih ideologij bolje zastopa različne interese družbe; |
| --- | --- |

N.

ker večstrankarski parlamenti pogosto veljajo za bolj reprezentativne in ker lahko večje število strank različnih političnih ideologij bolje zastopa različne interese družbe;

| O. | ker skupina Evropskega parlamenta za podporo demokraciji in usklajevanje volitev zagotavlja posebno podporo demokraciji prednostnim državam, med katerimi so tudi tri države vzhodnega partnerstva s pridružitvenim sporazumom z EU (Gruzija, Moldavija in Ukrajina); |
| --- | --- |

O.

ker skupina Evropskega parlamenta za podporo demokraciji in usklajevanje volitev zagotavlja posebno podporo demokraciji prednostnim državam, med katerimi so tudi tri države vzhodnega partnerstva s pridružitvenim sporazumom z EU (Gruzija, Moldavija in Ukrajina);

| P. | ker Evropska unija podpira države vzhodnega partnerstva z določenimi projekti in pomaga njihovim parlamentom pri krepitvi vladnega nadzora, npr. projekt med letoma 2009–2019 z naslovom „Strengthening Parliamentary Democracy in Georgia“ („Krepitev parlamentarne demokracije v Gruziji“), program Združenih narodov za razvoj med letoma 2016–2018 z naslovom „Rada for Europe“ („Ukrajinski parlament za Evropo“) in misija Evropskega parlamenta za ocenjevanje potreb pri ukrajinskem parlamentu med letoma 2015–2016; |
| --- | --- |

P.

ker Evropska unija podpira države vzhodnega partnerstva z določenimi projekti in pomaga njihovim parlamentom pri krepitvi vladnega nadzora, npr. projekt med letoma 2009–2019 z naslovom „Strengthening Parliamentary Democracy in Georgia“ („Krepitev parlamentarne demokracije v Gruziji“), program Združenih narodov za razvoj med letoma 2016–2018 z naslovom „Rada for Europe“ („Ukrajinski parlament za Evropo“) in misija Evropskega parlamenta za ocenjevanje potreb pri ukrajinskem parlamentu med letoma 2015–2016;

Obravnava izzivov na področju parlamentarnih nadzornih dejavnosti

| 1. | poudarja, da demokracija pomeni enako obravnavo žensk in moških na položajih odločanja in zato je spodbujanje žensk na položajih odločanja pomembno področje ukrepanja; poziva države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo zastopanost žensk v parlamentu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da izvajanje nadzora, skupaj s politično pobudo, predstavlja eno glavnih nalog današnjih parlamentov, pri katerem je potrebna stalna komunikacija med vlado in parlamentom ter privolitev vlade, da bo pri tem odgovorna parlamentu; poziva države vzhodnega partnerstva k ohranjanju in nadaljnjemu razvijanju političnih sistemov, ki podpirajo takšno stalno komunikacijo in odgovornost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Evropsko komisijo, naj oblikuje program, katerega namen bo krepitev parlamentarnega nadzora v državah vzhodnega sosedstva: z izboljšanjem usklajevanja in sodelovanja med državnimi agencijami, parlamentom in organizacijami civilne družbe, s predložitvijo prirejenega modula usposabljanja za uslužbence parlamentov ali s podpiranjem upravnih reform; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ocenjuje, da v vseh šestih državah vzhodnega partnerstva, sicer v znatno različnih obsegih, primanjkujejo močne tradicije pri izvajanju parlamentarnega nadzora, zaradi česar nastajajo vrzeli pri učinkovitih mehanizmih za odzivanje; poziva, naj se okrepijo mehanizmi poročanja za sistematične dialoge med izvršilno oblastjo in parlamentom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da proces reform v parlamentarni upravi držav vzhodnega partnerstva potrebuje kontinuiteto, da bo mogoče uskladiti funkcije celotne parlamentarne infrastrukture ter dnevne potrebe in pričakovanja poslancev; v zvezi s tem poudarja, da mora uprava služiti tudi kot garant za celotno in ustrezno zakonodajno, predstavniško, nadzorno (med drugim pri pripravi proračuna) in druge funkcije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva k nadaljnjim reformam javne uprave v državah vzhodnega partnerstva, saj – če so pravilno izpeljane – omogočajo preglednejšo javno upravo, usmerjeno k državljanom, ki bo ponujala hitrejše in boljše storitve državljanom in podjetjem; meni, da je učinkovita, pregledna in v državljane usmerjena javna uprava pogoj za pravilno javno upravljanje in družbeno-gospodarski razvoj v državah vzhodnega partnerstva in zato z zagotavljanjem in izboljšanjem kakovosti parlamentarnega nadzora v državi vpliva na kakovost demokracije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ocenjuje, da se izzivi za obsežen in učinkovit parlamentarni nadzor pojavljajo v državah z močnimi predsedniškimi sistemi, kar je mogoče videti v Azerbajdžanu in Belorusiji, kjer imata predsednika v odnosu do parlamenta in vlade zelo velika pooblastila; ceni, da se je situacija v Armeniji in Gruziji v zadnjih letih z zaporednimi ustavnimi reformami spremenila in da je prišlo do premika v smeri povsem parlamentarnih političnih sistemov, katerim so sledili mirni prehodi oblasti, in sicer v Armeniji z nenasilno žametno revolucijo in v Gruziji z volitvami; še vedno poziva vseh šest držav vzhodnega partnerstva k nadaljevanju reform za krepitev parlamentarnega nadzora; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja, naj parlamenti v državah vzhodnega sosedstva pri sprejemanju novih zakonodajnih aktov ne hitijo in da naj oblikujejo postopke tako, da bodo omogočali poglobljene razprave z opozicijo in drugimi deležniki o vsebinah in podrobnostih reform, da bi s tem okrepili nadzorno vlogo glavnega zakonodajnega telesa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opaža, da ekonomske in druge nepolitične elite, sicer v različnih obsegih, močno vplivajo na poslance v državah vzhodnega partnerstva in s tem onemogočajo neodvisen in pregleden nadzor vladne politike ter učinkovito izvajanje upravnih reform; ima pomisleke glede prehajanja večjega števila poslancev iz ene politične skupine v drugo med njihovim mandatom, kot se je zgodilo v Moldaviji v parlamentarnem obdobju 2014–2019; poziva nacionalne parlamente držav vzhodnega partnerstva, naj uvedejo sredstva za zagotavljanje neodvisnosti poslancev in ustavijo volilno geometrijo; poziva države vzhodnega partnerstva, naj spodbujajo reforme volilne zakonodaje, ki bodo vodile k vzpostavitvi orodij za učinkovito vladno odgovornost; spominja države vzhodnega partnerstva, naj pri spreminjanju volilne zakonodaje ustvarijo enake možnosti za zastopanje vseh narodnih manjšin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva politične skupine, naj z medstrankarskim dialogom obravnavajo volilne reforme, da si zagotovijo široko politično podporo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva oblasti, da začnejo priporočila za opazovanje volitev OVSE/ODIHR upoštevati precej pred naslednjimi volitvami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da še vedno prihaja do korupcije, ki ogroža zaupanje v demokracijo, ne samo v državah vzhodnega partnerstva, temveč tudi v celotni Evropi; izraža zaskrbljenost zaradi korupcije v parlamentih in drugih državnih institucijah, ki je v nekaterih državah vzhodnega partnerstva sicer manjša, vendar še vedno do določene mere vpliva na učinkovit parlamentarni nadzor, zaradi česar so potrebne pregledne preiskave vsakega znanega primera; poudarja, da je treba prevzemati odgovornost in odpraviti nekaznovanost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da ima posebno vlogo pri izvajanju parlamentarnega nadzora opozicija, da se aktivno vzdržuje strog in celovit vladni nadzor; poziva, da se ustavi vsak poskus omejevanja opozicije pri pregledovanju in nadzorovanju ter zagotovi zakonodajno zajamčene pravice poslancev nekoalicijskih in manjšinskih strank; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja, da izvajanje sporazumov z EU, zlasti pridružitvenih sporazumov z Ukrajino, Moldavijo in Gruzijo, celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med EU in Armenijo ter sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Azerbajdžanom ter Belorusijo, za parlamentarni nadzor predstavlja dodatno področje dela, ki potrebuje še posebno strog nadzor in spremljanje vlade, kot tudi učinkovito sodelovanje med vlado, parlamentom in sodstvom za bolj poglobljen proces evropske integracije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izraža zaskrbljenost glede pomanjkanja kapacitet v državnih institucijah za evropske zadeve, kar znatno vpliva na uspešno, učinkovito in izčrpno izvajanje pridružitvenih sporazumov ter vodi v upočasnitev prizadevanj za evropsko povezovanje; poziva pridružene države, naj si bolj prizadevajo za vzpostavitev zelo motivirane uprave, ki bo lahko črpala dovolj sredstev, da bo v celoti in nemudoma izvedla potrebne reforme in ustrezne določbe; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je raznovrstnost ključna za delujoči parlament, ki dela v dobro vseh državljanov; poziva Evropski parlament in nacionalne parlamente držav vzhodnega partnerstva, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za pravično zastopanost žensk in etničnih skupin med svojimi poslanci; |
| --- | --- |

16.

Spodbujanje plodnih izmenjav mnenj med Evropskim parlamentom in parlamenti držav članic EU ter državami vzhodnega partnerstva in izmenjava izkušenj

| 17. | pozdravlja prizadevanja za spodbujanje držav vzhodnega partnerstva pri razvijanju trajnostne demokracije in pravne države; vendar pri tem poudarja, da je za trajnost pomembna odgovornost pri teh postopkih, ki izhaja iz družbe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izpostavlja določbe poslovnika parlamentarne skupščine Euronest, sprejetega leta 2011 in spremenjenega v letih 2012, 2013, 2015, 2017 in 2018, o nadzoru izvajanja politike vzhodnega partnerstva, zlasti v povezavi s členi 17, 21, 22, 25, 26 in 27, ter prilogo I tega poslovnika, ki se nanaša na resolucije, priporočila, vprašanja za pisni in ustni odgovor ter odbore in delovne skupine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja prizadevanja držav vzhodnega partnerstva, ki imajo sklenjene pridružitvene sporazume z EU, torej Ukrajine, Moldavije in Gruzije, in Armenije, ki je z EU novembra 2017 sklenila celoviti in izboljšani sporazum o partnerstvu, da povečajo nadzor nad izvajanjem teh sporazumov, kar predstavlja dodatne izzive in možnosti; pozdravlja medparlamentarno skupščino, ki so jo te tri države organizirale 5. oktobra 2018, da bi dosegle učinkovitejši parlamentarni nadzor na tem področju in spodbudile skupni pregled izvajanja pridružitvenih sporazumov in politike vzhodnega partnerstva kot celote, ki ga opravljajo njihove vlade; |
| --- | --- |

19.

| 20. | v povezavi s sprejetjem najboljše prakse in učenjem na podlagi lastnih in tujih pomanjkljivosti in izkušenj kot delom procesa za utrjevanje demokracije meni, da imajo parlamenti držav vzhodnega partnerstva priložnost, da se učijo iz lastnih izkušenj in med sabo izmenjajo najboljše praktične primere in načine odpravljanja omejitev; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni tudi, da bi morala imeti izmenjava najboljše prakse med Evropskim parlamentom, parlamenti držav članic in parlamenti držav vzhodnega partnerstva še naprej pozitivno vlogo in da jo je treba podpirati; prav tako meni, da je treba povečati število dodatnih oblik in programov izmenjave o reformi parlamentarne uprave med poslanci in sekretariati parlamenta, da bi povečali zmogljivosti in ozaveščenost glavnih deležnikov; poziva k tesnejšim stikom na delovni ravni, da bi zgradili močne mreže za regionalno sodelovanje znotraj omenjenih parlamentov in med njimi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja prizadevanja 15. okrogle mize vzhodnega partnerstva o upravljanju in reformi javne uprave, ki je potekala 7. in 8. novembra 2018 v Pragi in na kateri so udeleženci obravnavali odgovornost in organizacijo javne uprave ter opravljanje javnih storitev s postopki, usmerjenimi k državljanom, in njihovo dostopnost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja, da morajo vse države vzhodnega partnerstva pri zakonodajnem delu ravnati v skladu z mednarodnimi obveznostmi in spoštovati temeljne človekove pravice in pravice manjšin; |
| --- | --- |

23.

Povečevanje svobode misli in neodvisnosti medijskega in akademskega okolja kot prednostna naloga za doseganje boljšega parlamentarnega nadzora

| 24. | ponovno poudarja, kako pomembni so resnično svobodni mediji in da so neodvisni mediji in medijski pluralizem nujni za varnost zaposlenih v medijih in novinarjev; poziva, naj se ne omejujejo možnosti medijskih virov, da bodo imeli državljani vseh etničnih pripadnosti enak dostop do informacij ter pravo akademsko svobodo do izražanja in svobodo misli, kar je ključni element vsake demokracije; poziva vse članice parlamentarne skupščine Euronest, da te svoboščine zagotovijo in naredijo učinkovitejše, saj mediji in akademski krogi parlamentom posredujejo pomembne strokovne izkušnje in znanja ter prispevajo k parlamentarnemu nadzoru in njegovi objektivnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je zaskrbljena, da zaradi nezadostne svobode medijev in akademskega mišljenja v nekaterih državah vzhodnega partnerstva parlamenti ostajajo brez dobro obveščene javnosti in znanstvenega mnenja, ki pomemben pri dopolnjevanju funkcije stalnega nadzora parlamenta; poziva vse države vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo pravne določbe za zagotavljanje svobode medijev in medijskega pluralizma ter akademskega okolja in jih uveljavijo, saj so v številnih primerih še vedno pod vplivom in neobjektivni zaradi poslovnih ali političnih interesov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo medijsko okolje in naredijo profesionalno, neodvisno novinarstvo trajnostno, saj lahko zgolj zdravo medijsko okolje vodi v doseganje temeljnih ciljev sosedske politike EU, ki vključujejo demokracijo, dobro upravljanje, odpornost proti zunanjim pritiskom, učinkovito obveščanje o reformah in prednosti, ki jih prinaša sodelovanje z EU; poziva EU in države vzhodnega partnerstva, naj še naprej ustvarjajo medijsko okolje, v katerem bodo lahko novinarji svoje delo opravljali brez prisile in zatiranja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja vlogo organizacij civilne družbe pri spodbujanju parlamentarnega nadzora, preglednosti in demokratičnega procesa kot celote; poziva nacionalne parlamente držav vzhodnega partnerstva, naj sodelujejo s civilno družbo in jo podpirajo v vseh pogledih svojega dela za državljane, da bi pri tem upoštevali različna mnenja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja na nevarnosti dezinformacijskih kampanj, zlasti v družbenih medijih, ter poskusov širjenja nedemokratičnih idej in vrednot, katerih cilj je ogroziti ugled javnih institucij in posegati v volilne kampanje; poziva k tesnemu sodelovanju in izmenjavi izkušenj med EU in državami vzhodnega partnerstva na tem področju, da bi sprejeli jasno skupno stališče, ne da bi pri tem ogrozili temeljne svoboščine državljanov; |
| --- | --- |

28.

Nadzor nad varnostnim sektorjem, področje, ki potrebuje posebno pozornost parlamentarnega nadzora

| 29. | opozarja na resolucijo o varnostnih izzivih v državah vzhodnega partnerstva in krepitvi vloge EU pri njihovem obravnavanju, ki jo je parlamentarna skupščina Euronest sprejela na zasedanju junija 2018 in v kateri je poudarila, da „je ohranjanje dobrega upravljanja v institucijah za kazenski pregon, varnost in obrambo ključnega pomena za zaščito vzhodnoevropskih partnerskih držav pred poskusi destabilizacije“, ter pozvala parlamente držav partneric, „naj v celoti izvajajo demokratični nadzor nad organi pregona ter vojaškimi in varnostnimi službami“; poudarja, da je treba povečati parlamentarni nadzor nad varnostnim sektorjem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je potreben strožji parlamentarni nadzor nad različnimi varnostnimi službami v državah vzhodnega partnerstva, in ponavlja, kako pomemben je parlamentarni nadzor nad ministrstvom za notranje zadeve ter nad novoustanovljenimi varnostnimi službami; |
| --- | --- |

30.

| 31. | v zvezi s tem spominja na zaključno izjavo in priporočila s šestega srečanja pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Gruzija, ki je potekalo 26. aprila 2018 v Bruslju, zlasti na točko 14 o uvedbi projekta za povečanje parlamentarnega nadzora nad varnostnim sektorjem, ki ga financira EU; |
| --- | --- |

31.

Povečanje človeških virov ter materialnih in finančnih sredstev v parlamentih držav vzhodnega partnerstva

| 32. | poziva k povečanju kadrovskih, materialnih in finančnih virov, da bi izboljšali splošno uspešnost parlamentov držav vzhodnega partnerstva, tako da bodo zmožni razviti učinkovit in stalen nadzor nad vlado, njeno politiko in ravnanjem, za katerega bo značilna neodvisnost in bo podprt z delujočo in objektivno raziskovalno službo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da je sodelovanje med parlamentarnimi sekretariati držav vzhodnega partnerstva, Evropskega parlamenta in parlamentov držav članic EU sredstvo za doseganje uspešnejšega in učinkovitejšega parlamentarnega nadzora prek izmenjave izkušenj in sredstev; poziva, da se na področju parlamentarnega raziskovanja takšno sodelovanje vzpostavi tudi v primerih, ko raziskovalna služba še ne obstaja in je za njeno ustanovitev potreben poseben trud; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ocenjuje, da je za boljši in uspešnejši parlamentarni nadzor nad proračunom in proračunsko porabo potrebno trdno, učinkovito in dobro sodelovanje med Računskim sodiščem in parlamenti držav vzhodnega partnerstva, ki bo temeljilo na medsebojnem zaupanju; spodbuja k temu, da se takšno sodelovanje doseže v vseh državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsedniku Komisije, komisarju za sosedstvo in širitev, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva. |
| --- | --- |

35.

---

| 24.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/7

---

RESOLUCIJA

o pospeševanju digitalizacije za izboljšanje učinkovitosti in spodbujanje gospodarske rasti v EU in državah vzhodnega partnerstva

(2020/C 134/02)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011 in skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011 in skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017,

| — | ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni strani ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani, zlasti poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni strani ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani, zlasti poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij,

| — | ob upoštevanju poročil Konference OZN za trgovino in razvoj o svetovnih naložbah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Konference OZN za trgovino in razvoj o svetovnih naložbah,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate,

| — | ob upoštevanju evropske sosedske politike, ki je začela veljati leta 2014 kot del evropskega instrumenta sosedstva za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske sosedske politike, ki je začela veljati leta 2014 kot del evropskega instrumenta sosedstva za obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete 25. septembra 2015 na vrhu OZN o trajnostnem razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete 25. septembra 2015 na vrhu OZN o trajnostnem razvoju,

| — | ob upoštevanju skupne izjave zunanjih ministrov držav Višegrajske skupine o vzhodnem partnerstvu, ki so jo podali po srečanju 12. aprila 2017 v Varšavi in v kateri državam vzhodnega partnerstva, ki bi jih to zanimalo, obetajo možnost članstva v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave zunanjih ministrov držav Višegrajske skupine o vzhodnem partnerstvu, ki so jo podali po srečanju 12. aprila 2017 v Varšavi in v kateri državam vzhodnega partnerstva, ki bi jih to zanimalo, obetajo možnost članstva v EU,

| — | ob upoštevanju drugega ministrskega srečanja držav vzhodnega partnerstva o digitalnem gospodarstvu 5. oktobra 2017 v Talinu v Estoniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega ministrskega srečanja držav vzhodnega partnerstva o digitalnem gospodarstvu 5. oktobra 2017 v Talinu v Estoniji,

| — | ob upoštevanju pobude evropskega instrumenta sosedstva EU4Digital: podpora digitalnemu gospodarstvu in družbi v vzhodnem partnerstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude evropskega instrumenta sosedstva EU4Digital: podpora digitalnemu gospodarstvu in družbi v vzhodnem partnerstvu,

| — | ob upoštevanju načrtovanja v okviru evropskega instrumenta sosedstva (ENI) v obdobju 2014–2020, regionalnega strateškega dokumenta za vzhod (2014–2020) in večletnega okvirnega programa (2017–2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrtovanja v okviru evropskega instrumenta sosedstva (ENI) v obdobju 2014–2020, regionalnega strateškega dokumenta za vzhod (2014–2020) in večletnega okvirnega programa (2017–2020),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 7. februarja 2013 z naslovom Strategija Evropske unije za kibernetsko varnost: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 7. februarja 2013 z naslovom Strategija Evropske unije za kibernetsko varnost: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 13. septembra 2017 z naslovom Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 13. septembra 2017 z naslovom Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU,

| A. | ker je namen sodelovanja v okviru parlamentarne skupščine Euronest doseči pozitivne učinke v partnerskih državah tako, da bi njihove prakse harmonizirali s primeri dobre prakse enotnega digitalnega trga EU, in sicer z razvojem nacionalnih sistemov za elektronsko trgovino in elektronsko logistiko, vključno z digitalnimi prometnimi koridorji; |
| --- | --- |

A.

ker je namen sodelovanja v okviru parlamentarne skupščine Euronest doseči pozitivne učinke v partnerskih državah tako, da bi njihove prakse harmonizirali s primeri dobre prakse enotnega digitalnega trga EU, in sicer z razvojem nacionalnih sistemov za elektronsko trgovino in elektronsko logistiko, vključno z digitalnimi prometnimi koridorji;

| B. | ker bi okrepljeno sodelovanje med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami na področju digitalnega gospodarstva omogočilo nove priložnosti za podjetja in državljane, s tem pa tudi gospodarsko rast in blaginjo; |
| --- | --- |

B.

ker bi okrepljeno sodelovanje med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami na področju digitalnega gospodarstva omogočilo nove priložnosti za podjetja in državljane, s tem pa tudi gospodarsko rast in blaginjo;

| C. | ker harmonizacijo digitalnih trgov v okviru pobude EU4Digital spodbujajo EU in države, ki sodelujejo v vzhodnem partnerstvu, da bi premagale izzive in odpravile obstoječe ovire za vseevropske spletne storitve za državljane, državne uprave in podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker harmonizacijo digitalnih trgov v okviru pobude EU4Digital spodbujajo EU in države, ki sodelujejo v vzhodnem partnerstvu, da bi premagale izzive in odpravile obstoječe ovire za vseevropske spletne storitve za državljane, državne uprave in podjetja;

| D. | ker bi razvoj digitalnega gospodarstva prispeval k ustvarjanju novih delovnih mest, povečal učinkovitost podjetij, pritegnil naložbe, spodbudil trgovino, pospešil posodabljanje gospodarstev, olajšal razvoj inovacij ter povečal preglednost; |
| --- | --- |

D.

ker bi razvoj digitalnega gospodarstva prispeval k ustvarjanju novih delovnih mest, povečal učinkovitost podjetij, pritegnil naložbe, spodbudil trgovino, pospešil posodabljanje gospodarstev, olajšal razvoj inovacij ter povečal preglednost;

| E. | ker je že splošno sprejeto, da je lahko lajšanje digitalizacije bistvenega pomena za kratkoročno in dolgoročno gospodarsko rast v državah vzhodnega partnerstva in državah članicah EU, saj ima tak pristop zaradi prenosa tehnologij in znanj koristi tudi na drugih področjih; |
| --- | --- |

E.

ker je že splošno sprejeto, da je lahko lajšanje digitalizacije bistvenega pomena za kratkoročno in dolgoročno gospodarsko rast v državah vzhodnega partnerstva in državah članicah EU, saj ima tak pristop zaradi prenosa tehnologij in znanj koristi tudi na drugih področjih;

| F. | ker se emisije toplogrednih plinov, povezane z digitalizacijo, hitro povečujejo, saj so za obdelavo in shranjevanje velepodatkov ter za proizvodnjo računalnikov, ekranov in pametnih telefonov potrebne velike količine električne energije; |
| --- | --- |

F.

ker se emisije toplogrednih plinov, povezane z digitalizacijo, hitro povečujejo, saj so za obdelavo in shranjevanje velepodatkov ter za proizvodnjo računalnikov, ekranov in pametnih telefonov potrebne velike količine električne energije;

| G. | ker imajo digitalne tehnologije velik negativen učinek na okolje in zdravje ljudi, saj povzročajo veliko odpadkov, ki se izvažajo v revne države, zahtevajo čezmerno porabo vode ter povzročajo onesnaženje zaradi pridobivanja surovin, pogosto na konfliktnih območjih; |
| --- | --- |

G.

ker imajo digitalne tehnologije velik negativen učinek na okolje in zdravje ljudi, saj povzročajo veliko odpadkov, ki se izvažajo v revne države, zahtevajo čezmerno porabo vode ter povzročajo onesnaženje zaradi pridobivanja surovin, pogosto na konfliktnih območjih;

| H. | ker je v dokumentu „20 ciljev za leto 2020“ poudarjen pomen digitalizacije in določenih več ambicioznih ciljev za harmonizacijo digitalnih trgov v okviru stebra za gospodarski razvoj in tržne priložnosti; |
| --- | --- |

H.

ker je v dokumentu „20 ciljev za leto 2020“ poudarjen pomen digitalizacije in določenih več ambicioznih ciljev za harmonizacijo digitalnih trgov v okviru stebra za gospodarski razvoj in tržne priložnosti;

| I. | ker ima digitalno gospodarstvo pomembno vlogo pri dvostranskih dialogih kot eno od prednostnih področij za sodelovanje med EU in državami vzhodnega partnerstva, druga takšna področja pa so okvir za interoperabilnost, e-trgovina, e-zdravje ter odprava stroškov gostovanja za partnerske države; |
| --- | --- |

I.

ker ima digitalno gospodarstvo pomembno vlogo pri dvostranskih dialogih kot eno od prednostnih področij za sodelovanje med EU in državami vzhodnega partnerstva, druga takšna področja pa so okvir za interoperabilnost, e-trgovina, e-zdravje ter odprava stroškov gostovanja za partnerske države;

| J. | ker je cilj programa Eastern Partnership Connect (Povezovanje vzhodnega partnerstva) zmanjšati razliko med državami vzhodnega partnerstva in podpreti potrebe raziskovalnih in izobraževalnih skupnosti v nacionalnih raziskovalnih in izobraževalnih mrežah; |
| --- | --- |

J.

ker je cilj programa Eastern Partnership Connect (Povezovanje vzhodnega partnerstva) zmanjšati razliko med državami vzhodnega partnerstva in podpreti potrebe raziskovalnih in izobraževalnih skupnosti v nacionalnih raziskovalnih in izobraževalnih mrežah;

| K. | ker je komponenta kibernetske varnosti zdaj priznana kot sestavni del učinkovitega procesa digitalizacije in javno-zasebnih partnerstev; |
| --- | --- |

K.

ker je komponenta kibernetske varnosti zdaj priznana kot sestavni del učinkovitega procesa digitalizacije in javno-zasebnih partnerstev;

| L. | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Gruzijo, pridružitvenega sporazuma med EU in Moldavijo, pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino, celovitega in izboljšanega sporazuma o partnerstvu med EU in Armenijo ter sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Azerbajdžanom; |
| --- | --- |

L.

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Gruzijo, pridružitvenega sporazuma med EU in Moldavijo, pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino, celovitega in izboljšanega sporazuma o partnerstvu med EU in Armenijo ter sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Azerbajdžanom;

1.

poudarja strateški pomen pospeševanja digitalizacije kot procesa za izboljšanje učinkovitosti in spodbujanje gospodarske rasti v EU in državah vzhodnega partnerstva; poudarja, da bi lahko neizkoriščen potencial sodelovanja med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami na področju digitalnega gospodarstva in družbe sprostili z naložbami v širokopasovno infrastrukturo, s harmonizacijo zakonodaje z normami EU in s pospešenim povezovanjem enotnega digitalnega trga EU;

2.

priznava, da vključevanje digitalnih tehnologij v vsakdanje življenje, ki prispeva k razpoložljivosti zanesljivejših in koristnejših informacij in njihove obdelave, privablja znaten neizkoriščen potencial za gospodarsko rast, produktivnost in socialno zaščito;

3.

meni, da lahko potencial digitalizacije v kombinaciji z novimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca, velepodatki, biometrični podatki in tehnologija razpršene evidence, hkrati izboljša zagotavljanje javnih storitev, kakovost upravljanja in davčno preglednost, kar bo zmanjšalo število koruptivnih transakcij; poudarja, da bi lahko ta poenostavitev povzročila nestanovitnost trga ter povečala izpostavljenost kibernetskim napadom in goljufijam zaradi pretirane zgoščenosti in šibke pravne ureditve;

4.

ugotavlja, da je strateški pristop k digitalizaciji v različnih nacionalnih gospodarstvih odvisen od institucionalnih pogojev, tradicije in razmerij moči; priznava, da je na področju digitalne družbe, gospodarstva in inovacij razkorak med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, ki bi lahko v prihodnosti zaradi rasti digitalne industrije in koncepta delo 4.0 povzročil še globlje vrzeli; meni, da je treba upoštevati pravice delavcev in enako obravnavati vse zaposlene, ne glede na to, ali delajo v digitalnem gospodarstvu ali ne;

5.

meni, da je treba za zmanjšanje gospodarskih tveganj digitalizacije zagotoviti, da nacionalne vlade izvedejo obsežne programe reform, da so na voljo ustrezna sredstva in da se uresniči usklajen pristop držav EU in držav vzhodnega partnerstva pri urejanju procesov digitalizacije;

6.

poudarja pomen harmonizacije digitalnih trgov držav vzhodnega partnerstva z enotnim digitalnim trgom EU; poudarja, da je treba oblikovati skupne osnove za razvoj programov digitalnih trgov, urejanje storitev digitalnega trga ter odobritev inovacij na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, telekomunikacij, upravljanja digitalnega zaupanja in varnosti, elektronskih spretnosti, elektronskega zdravstva in e-trgovanja;

7.

priznava, da bo oblikovanje enotnih pravil in standardov, s katerimi bi nacionalne vlade zagotovile celovitost podatkov, algoritmov in platform, na različne načine okrepilo uporabo digitalnih sistemov za varstvo potrošnikov, vključno s preglednimi in uravnoteženimi pogodbami in pravicami do zasebnosti;

8.

poziva države vzhodnega partnerstva, naj pospešijo proces usklajevanja nacionalne zakonodaje, da bi izboljšale zaščito osebnih podatkov, in sicer z reformo sistema in pravil kibernetske varnosti v skladu s pravnimi normami EU; meni, da bi s krepitvijo zaupanja potrošnikov, zasebnosti, varstva podatkov in pravic intelektualne lastnine olajšali prost pretok informacij, zamisli in znanja;

9.

poudarja, da je treba uvajanje digitalnih tehnologij dopolniti z nizom standardov, ki bodo prispevali k družbeni in okoljski trajnosti vrednostnih verig IKT, ter zagotoviti, da bodo ukrepi za digitalizacijo usklajeni s cilji trajnostnega razvoja in cilji podnebne, energetske in okoljske politike;

10.

poudarja, da je treba bolje uskladiti skupne dejavnosti in odobritev digitalnih pravil trgovanja za pogodbe in dobavo digitalnih vsebin, čezmejni prenos storitev spletnih vsebin, geografsko blokiranje in varstvo potrošnikov;

11.

poudarja pomen sodelovalne čezmejne elektronske identifikacije za ustvarjanje in preverjanje e-podpisov in elektronskih žigov; ugotavlja, da je treba harmonizirati skupna pravila za pravno varnost in tehnično združljivost za identifikatorje elektronske pošte in elektronske podpise ter zaupati ponudnikom storitev, da bodo te storitve ponujali v državah vzhodnega partnerstva in EU;

12.

opozarja, da je pomembno spodbujati gospodarsko rast z ustvarjanjem delovnih mest in poslovnih priložnosti, zlasti s podporo malim in srednjim podjetjem ter z izboljševanjem okolja za njihovo delovanje v državah vzhodnega partnerstva; pozdravlja rezultate 64. poslovnega foruma vzhodnega partnerstva, ki se osredotočajo na digitalno gospodarstvo in inovacije ter krepitev neposrednih medpodjetniških odnosov med malimi in srednjimi podjetji;

13.

poziva nacionalne vlade in zasebna podjetja, naj ustvarjajo čezmejna inovativna vozlišča, pri tem pa upoštevajo možnosti za novo rast na območjih z zadostnimi digitalnimi spretnostmi in tehnološko infrastrukturo, ki bodo zmanjšale brezposelnost in spodbudile višje plače;

14.

poudarja, da se zdita sistematično vključevanje ključnih akterjev, kot so sindikati in združenja delodajalcev, ter oživitev korporativističnih struktur obetavni strategiji za lajšanje digitalizacije, da bi izboljšali učinkovitost in spodbudili gospodarsko rast v EU in državah vzhodnega partnerstva;

15.

ugotavlja, da lahko inovacije na področju telekomunikacij (telegraf, telefon, radio, televizija, internet), industrije (proizvodne zmogljivosti in metode), prevoza (vlaki, avtomobili, letala) ter zdravja in higiene (penicilin, rentgen) ne le ustvarijo trg za proizvode, ampak tudi pomagajo reševati družbene težave;

16.

opozarja, da je pomembno spodbujati digitalne inovacije in ustvarjati nove oblike sodelovanja, da bi zagotovili boljše usklajevanje na tem področju in k udeležbi v tej platformi pritegnili državne in zasebne sektorje;

17.

poudarja, da se države vzhodnega partnerstva soočajo z velikimi izzivi pri postavljanju temeljev za uspešno digitalno gospodarstvo in industrijo 4.0; opozarja, da je treba ustvariti ugodno okolje za razvoj prilagodljive in ustvarjalne delovne sile z digitalnimi spretnostmi, ki bodo ustrezale zahtevam prihodnosti, s čimer bi spodbudili inovacije, ter vzpostaviti usklajen, sodelovalen in učinkovit institucionalni okvir za digitalno preobrazbo; čeprav so projekti e-uprave bistveno spremenili delovanje držav in njihovih gospodarstev, so potrebna nadaljnja prizadevanja na regionalni in nacionalni ravni na področju obdavčitve, socialnih sistemov, delovnega prava, posodobitve izobraževanja, podpore inovacijam, socialnega dialoga in elektronskega poslovanja;

18.

ugotavlja, da je treba (tako na nacionalni kot mednarodni ravni) intenzivnejše razvijati javno-zasebna partnerstva na področju kibernetske varnosti, ki bi morala biti namenjena krepitvi zaupanja med deležniki, ustvarjati učinkovita orodja za njihovo medsebojno delovanje ter lajšati hitro izmenjavo informacij o kibernetskih incidentih in kibernetskih napadih, predvsem na gospodarskem področju;

19.

poziva EU in države vzhodnega partnerstva, naj upoštevajo posebna tveganja zaradi ruskih akterjev, ki so vpleteni v kibernetske napade in zlorabo predvidenih funkcij izdelka; poudarja, da je treba prilagoditi politiko na področju kibernetske varnosti, obrambe in odvračanja na nacionalni ravni, in sicer z rednim posodabljanjem akcijskih načrtov s konkretnimi cilji in roki;

20.

poziva EU in države vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo sodelovanje med regijami z uporabo potencialnih nacionalnih in regionalnih mrež za raziskave in izobraževanje, kot sta NREN (Nacionalna mreža za raziskave in izobraževanje) in GÉANT (vseevropska podatkovna mreža za raziskovalno in izobraževalno skupnost).

---

| 24.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/11

---

RESOLUCIJA

parlamentarne skupščine Euronest o solidarnosti in približevanju v energetskem sektorju – napreden regulativni okvir

(2020/C 134/03)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, ki ga je ratificirala Evropska unija in katerega pogodbenice so tudi države vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, ki ga je ratificirala Evropska unija in katerega pogodbenice so tudi države vzhodnega partnerstva;

| — | ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani, zlasti določb o sodelovanju na področju energije; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani, zlasti določb o sodelovanju na področju energije;

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju med Republiko Azerbajdžan in Evropsko unijo na področju energije, podpisanega leta 2006, in skupne izjave med Evropsko unijo ter Azerbajdžanom o južnem plinskem koridorju, podpisane leta 2011; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju med Republiko Azerbajdžan in Evropsko unijo na področju energije, podpisanega leta 2006, in skupne izjave med Evropsko unijo ter Azerbajdžanom o južnem plinskem koridorju, podpisane leta 2011;

| — | ob upoštevanju sporazuma (Celoviti in izboljšani sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo na eni, ter Republiko Armenijo na drugi strani), ki je bil podpisan 24. novembra 2017 in ga je Armenija ratificirala, zlasti določb o sodelovanju na področju energije; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma (Celoviti in izboljšani sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo na eni, ter Republiko Armenijo na drugi strani), ki je bil podpisan 24. novembra 2017 in ga je Armenija ratificirala, zlasti določb o sodelovanju na področju energije;

| — | ob upoštevanju delovnega programa tretje platforme vzhodnega partnerstva – povezljivost, energetska učinkovitost, okolje in podnebne spremembe (2018–2019); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega programa tretje platforme vzhodnega partnerstva – povezljivost, energetska učinkovitost, okolje in podnebne spremembe (2018–2019);

| — | ob upoštevanju nedavno sprejete Direktive (EU) 2019/692 Evropskega parlamenta in Sveta (1), ki vsebuje načela o zaščiti energetske varnosti v Evropi; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavno sprejete Direktive (EU) 2019/692 Evropskega parlamenta in Sveta (1), ki vsebuje načela o zaščiti energetske varnosti v Evropi;

| A. | ker globalne spremembe v proizvodnji energije in povpraševanju po energiji močno vplivajo na geopolitiko in konkurenčnost industrije ter ustvarjajo resne izzive za zanesljivo oskrbo z energijo v Evropi; |
| --- | --- |

A.

ker globalne spremembe v proizvodnji energije in povpraševanju po energiji močno vplivajo na geopolitiko in konkurenčnost industrije ter ustvarjajo resne izzive za zanesljivo oskrbo z energijo v Evropi;

| B. | ker vlada zaskrbljenost zaradi podnebnih sprememb, potrebe po zmanjšanju emisij CO2, vse večjega povpraševanja po energiji in negotovosti na svetovnem trgu nafte in plina, zaradi česar so tako države proizvajalke kot države porabnice začele razmišljati o pripravi vzajemno koristnih strategij za preoblikovanje energetskega sektorja v nizkoemisijskega, iskanje novega ravnovesja med različnimi viri energije, zagotavljanje zanesljive in varne oskrbe in učinkovito porabo energije; |
| --- | --- |

B.

ker vlada zaskrbljenost zaradi podnebnih sprememb, potrebe po zmanjšanju emisij CO2, vse večjega povpraševanja po energiji in negotovosti na svetovnem trgu nafte in plina, zaradi česar so tako države proizvajalke kot države porabnice začele razmišljati o pripravi vzajemno koristnih strategij za preoblikovanje energetskega sektorja v nizkoemisijskega, iskanje novega ravnovesja med različnimi viri energije, zagotavljanje zanesljive in varne oskrbe in učinkovito porabo energije;

| C. | ker se je v okviru vzhodnega partnerstva v preteklih letih okrepil dialog o regionalni energetski politiki in zajema zbliževanje energetskih trgov, diverzifikacijo oskrbe z energijo in tranzitnih poti ter razvoj trajnostnih virov energije, ukrepe na področju energetske učinkovitosti in infrastrukture skupnega in regionalnega pomena; |
| --- | --- |

C.

ker se je v okviru vzhodnega partnerstva v preteklih letih okrepil dialog o regionalni energetski politiki in zajema zbliževanje energetskih trgov, diverzifikacijo oskrbe z energijo in tranzitnih poti ter razvoj trajnostnih virov energije, ukrepe na področju energetske učinkovitosti in infrastrukture skupnega in regionalnega pomena;

| D. | ker so se države vzhodnega partnerstva in Evropska unija zavezale, da bodo dosegle oprijemljive rezultate pri vprašanjih, kot so obnovljivi viri energije, energetska učinkovitost, podnebni ukrepi in inovacije na področju čiste energije; |
| --- | --- |

D.

ker so se države vzhodnega partnerstva in Evropska unija zavezale, da bodo dosegle oprijemljive rezultate pri vprašanjih, kot so obnovljivi viri energije, energetska učinkovitost, podnebni ukrepi in inovacije na področju čiste energije;

| E. | ker bi ukrepi za varčevanje z energijo in za energetsko učinkovitost, skupaj z večjo uporabo obnovljivih virov, prispevali k zmanjšanju več oblik odvisnosti od energije, vključno s finančno in tehnološko odvisnostjo ali odvisnostjo od goriva v jedrskem sektorju in sektorju fosilnih goriv, s pridobivanjem in lastništvom strateške energetske infrastrukture ter naložbami v energetske projekte nezanesljivih tretjih oseb v državah EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah; |
| --- | --- |

E.

ker bi ukrepi za varčevanje z energijo in za energetsko učinkovitost, skupaj z večjo uporabo obnovljivih virov, prispevali k zmanjšanju več oblik odvisnosti od energije, vključno s finančno in tehnološko odvisnostjo ali odvisnostjo od goriva v jedrskem sektorju in sektorju fosilnih goriv, s pridobivanjem in lastništvom strateške energetske infrastrukture ter naložbami v energetske projekte nezanesljivih tretjih oseb v državah EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah;

| F. | ker so vzhodnoevropske partnerske države sodelovale pri sprejemanju in izvajanju politik ter predpisov na področju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti, vključno z državami z obveznostmi iz Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti; ker so njihova prizadevanja ovirana zaradi nezadostnega nadzora in tehničnih zmogljivosti ter pomanjkanja naložb in instrumentov za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

F.

ker so vzhodnoevropske partnerske države sodelovale pri sprejemanju in izvajanju politik ter predpisov na področju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti, vključno z državami z obveznostmi iz Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti; ker so njihova prizadevanja ovirana zaradi nezadostnega nadzora in tehničnih zmogljivosti ter pomanjkanja naložb in instrumentov za njihovo izvajanje;

| G. | ker so se Moldavija, Ukrajina in Gruzija v letih 2010, 2011 oziroma 2017 pridružile Energetski skupnosti, in so morale postopoma uskladiti svojo zakonodajo z zakonodajo EU in mednarodnimi instrumenti, da bi privabile naložbe, ustvarile povezan in konkurenčen energetski trg, povečale zanesljivo oskrbo z energijo, izboljšale okoljevarstvene standarde; |
| --- | --- |

G.

ker so se Moldavija, Ukrajina in Gruzija v letih 2010, 2011 oziroma 2017 pridružile Energetski skupnosti, in so morale postopoma uskladiti svojo zakonodajo z zakonodajo EU in mednarodnimi instrumenti, da bi privabile naložbe, ustvarile povezan in konkurenčen energetski trg, povečale zanesljivo oskrbo z energijo, izboljšale okoljevarstvene standarde;

| H. | ker je pomemben sestavni del pridružitvenih sporazumov tudi sodelovanje na področju energetike, vključno s krepitvijo energetske varnosti, zbliževanjem s pravnim redom EU na področju energije, razvojem sodelovanja na področjih, kot so električna energija, zemeljski plin in nafta, infrastruktura, energija iz obnovljivih virov in energetska učinkovitost; |
| --- | --- |

H.

ker je pomemben sestavni del pridružitvenih sporazumov tudi sodelovanje na področju energetike, vključno s krepitvijo energetske varnosti, zbliževanjem s pravnim redom EU na področju energije, razvojem sodelovanja na področjih, kot so električna energija, zemeljski plin in nafta, infrastruktura, energija iz obnovljivih virov in energetska učinkovitost;

| I. | ker vključitev zavezujočih obveznosti, ki izhajajo iz članstva v Energetski skupnosti, v regulativni okvir držav vzhodnega partnerstva in napredni program reform, skladen z državami članicami EU, še bolj spodbuja in pospešuje proces evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

I.

ker vključitev zavezujočih obveznosti, ki izhajajo iz članstva v Energetski skupnosti, v regulativni okvir držav vzhodnega partnerstva in napredni program reform, skladen z državami članicami EU, še bolj spodbuja in pospešuje proces evropskega povezovanja;

| J. | ker je bila na vrhu o vzhodnem partnerstvu leta 2017 v Bruslju sprejeta revidirana večstranska struktura vzhodnega partnerstva, ki naj bi prispevala k ciljem vzhodnega partnerstva, zlasti tako, da podpira izvajanje 20 ciljev za leto 2020. V njej bodo upoštevane določbe globalne strategije EU ter poglavitni cilji globalne politike, določeni v ciljih trajnostnega razvoja iz Agende OZN do leta 2030, v Pariškem sporazumu o podnebnih spremembah in Evropskem soglasju o razvoju; |
| --- | --- |

J.

ker je bila na vrhu o vzhodnem partnerstvu leta 2017 v Bruslju sprejeta revidirana večstranska struktura vzhodnega partnerstva, ki naj bi prispevala k ciljem vzhodnega partnerstva, zlasti tako, da podpira izvajanje 20 ciljev za leto 2020. V njej bodo upoštevane določbe globalne strategije EU ter poglavitni cilji globalne politike, določeni v ciljih trajnostnega razvoja iz Agende OZN do leta 2030, v Pariškem sporazumu o podnebnih spremembah in Evropskem soglasju o razvoju;

| K. | ker je bil dosežen napredek pri doseganju mejnikov, povezanih z 20 cilji za leto 2020, in sicer z ratifikacijo Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah v vseh državah vzhodnega partnerstva, pridružitvijo številnih novih mest konvenciji županov, vzpostavitvijo politik in institucionalnih struktur za spodbujanje zelenega gospodarstva ter uvedbo političnega dialoga na visoki ravni o energetski učinkovitosti v številnih državah vzhodnega partnerstva. Vseeno ostajajo izzivi pri določanju celovitega regulativnega okvira, ki bo omogočal in lajšal dostopanje do finančnih sredstev in drugih mehanizmov spodbud ter podpiral učinkovitejše izvajanje energetske politike; |
| --- | --- |

K.

ker je bil dosežen napredek pri doseganju mejnikov, povezanih z 20 cilji za leto 2020, in sicer z ratifikacijo Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah v vseh državah vzhodnega partnerstva, pridružitvijo številnih novih mest konvenciji županov, vzpostavitvijo politik in institucionalnih struktur za spodbujanje zelenega gospodarstva ter uvedbo političnega dialoga na visoki ravni o energetski učinkovitosti v številnih državah vzhodnega partnerstva. Vseeno ostajajo izzivi pri določanju celovitega regulativnega okvira, ki bo omogočal in lajšal dostopanje do finančnih sredstev in drugih mehanizmov spodbud ter podpiral učinkovitejše izvajanje energetske politike;

| L. | ker pozitivne izkušnje pri večstranskem sodelovanju služijo kot platforma za večji razvoj regionalnega trga, opredeljujejo ustrezne instrumente, ki zagotavljajo, da se sodelovanje mora ohraniti in/ali izvajati; okrepljeno sodelovanje na regionalni ravni je nepogrešljivo za tesnejše povezovanje trgov na evropski ravni; |
| --- | --- |

L.

ker pozitivne izkušnje pri večstranskem sodelovanju služijo kot platforma za večji razvoj regionalnega trga, opredeljujejo ustrezne instrumente, ki zagotavljajo, da se sodelovanje mora ohraniti in/ali izvajati; okrepljeno sodelovanje na regionalni ravni je nepogrešljivo za tesnejše povezovanje trgov na evropski ravni;

| M. | ker Ruska federacija uporablja energijo kot orodje za zunanje zadeve; ker je uveljavljanje tretjega energetskega svežnja učinkovito orodje za zmanjšanje vpliva Gazproma; |
| --- | --- |

M.

ker Ruska federacija uporablja energijo kot orodje za zunanje zadeve; ker je uveljavljanje tretjega energetskega svežnja učinkovito orodje za zmanjšanje vpliva Gazproma;

| N. | ker lahko EU z izvajanjem projektov skupnega interesa dovede nov plin v regije, ki so odvisne od enega samega vira, ter postavi plinovode za dovajanje novega plina na evropski trg in tako postane manj dovzetna za motnje v oskrbi s plinom, ki bi jih povzročila Rusija; |
| --- | --- |

N.

ker lahko EU z izvajanjem projektov skupnega interesa dovede nov plin v regije, ki so odvisne od enega samega vira, ter postavi plinovode za dovajanje novega plina na evropski trg in tako postane manj dovzetna za motnje v oskrbi s plinom, ki bi jih povzročila Rusija;

| O. | ker so plinovodi s povratnim tokom bistveni za povečanje odpornosti EU in sosedov EU v odziv na morebitne motnje v oskrbi s plinom; |
| --- | --- |

O.

ker so plinovodi s povratnim tokom bistveni za povečanje odpornosti EU in sosedov EU v odziv na morebitne motnje v oskrbi s plinom;

| P. | ker opažamo, da se v EU razvija zadostna infrastruktura za utekočinjeni zemeljski plin, vključno s skladišči za plin; |
| --- | --- |

P.

ker opažamo, da se v EU razvija zadostna infrastruktura za utekočinjeni zemeljski plin, vključno s skladišči za plin;

1.

pozdravlja zavezanost držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva Pariškemu sporazumu; poudarja, da so prihranki energije, energetska učinkovitost in uporaba obnovljivih virov energije najboljši način za doseganje ciljev Pariškega sporazuma in povečanje energetske varnosti, hkrati pa zmanjšujejo odvisnost od uvoza virov energije iz tretjih držav; znova potrjuje, da je cilj odporne energetske politike, ki temelji na velikopotezni podnebni politiki, odjemalcem, vključno z gospodinjstvi in podjetji, zagotoviti zanesljivo, trajnostno, konkurenčno in cenovno dostopno energijo; spodbuja nacionalne vlade, naj krepijo raziskave in inovacije s privabljanjem naložb, kar zahteva temeljito preoblikovanje energetskih sistemov v vzhodnoevropskih državah;

2.

poziva k ohranjanju, varovanju in izboljševanju kakovosti okolja ter k spodbujanju skrbne in preudarne rabe naravnih virov, zlasti z ohranjanjem energetske učinkovitosti in prihranki energije ter razvojem novih in obnovljivih oblik energije z usklajenimi ukrepi, ki bodo združevali zakonodajne akte in ukrepe politike na regionalni, nacionalni in lokalni ravni;

3.

pozdravlja dejstvo, da si vzhodnoevropske partnerske države čedalje bolj prizadevajo za sodelovanje in se zavzemajo za tesnejše usklajevanje svojih energetskih predpisov s pravnim redom EU in tako napredujejo v smeri trajnostne energije;

4.

poudarja, da je treba odpraviti energetsko politiko, ki temelji na fosilnih gorivih, in poziva države vzhodnega partnerstva, naj začnejo proces postopnega opuščanja teh virov energije in jih nadomestijo z obnovljivimi; ponavlja, da bi moral biti energetski prehod socialno pravičen, spodbujati bi moral inovacije in temeljiti na infrastrukturi, ki bo odporna tudi v prihodnosti, ter na solidarnosti, hkrati pa okrepiti zanesljivo oskrbo z energijo; poziva, da bi bilo treba pri sedanjih in prihodnjih energetskih projektih o plinovodih zaščititi regionalno energetsko varnost in onemogočiti odvisnost zgolj od prevladujočega dobavitelja plina in nafte; poudarja, da je solidarnost in približevanje v energetskem sektorju med državami EU in državami vzhodnega partnerstva mogoče zagotoviti le, če bodo novi deli infrastrukture plinovoda tako na morju kot na kopnem skladni z zakonodajo EU; v zvezi s tem izraža pomisleke glede projekta Severni tok 2, ki bo negativen primer oviranja načela solidarnosti in skupne energetske politike; poudarja, da je treba v vseh državah članicah pravilno prenesti spremenjeno direktivo o plinu, in poziva Evropsko komisijo, naj se odločno odzove na vse poskuse izogibanja njenim določbam;

5.

poudarja, da so ukrepi za varčevanje z energijo in energetsko učinkovitost pomembni za energetsko varnost EU, zlasti držav članic vzhodnega partnerstva; opozarja, da je poraba energije v državah vzhodnega partnerstva v povprečju trikrat večja od povprečja v državah EU, in poudarja, da je zmanjšanje tega razkoraka najučinkovitejši način za znižanje energetske odvisnosti teh držav od tretjih držav;

6.

izraža zaskrbljenost, da bo izključitev Severnega toka 2 iz tretjega energetskega svežnja zagotovila Gazpromu neupravičeno konkurenčno prednost in še dodatno okrepila njegovo tržno prevlado;

7.

poziva države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj še naprej spodbujajo diverzifikacijo virov energije in dobavnih poti, tudi z dokončanjem in operacionaliziranjem že obstoječih infrastrukturnih projektov za energetske povezave in s plinskimi potmi s povratnim tokom, ki so eden izmed najboljših primerov solidarnosti; pozdravlja nadaljnji razvoj zakonodaje in projektov, povezanih s terminali za utekočinjeni zemeljski plin, kar bo neizogibno privedlo do naprednega regulativnega okvira in močnejše skupne energetske politike;

8.

spodbuja razvoj projektov za povratni tok plina tako med državami vzhodnega partnerstva kot z EU; podpira zavzemanje za razpoložljivost alternativnih virov plina, kot je utekočinjeni zemeljski plin, in spodbuja razvoj novih povezav z dobavitelji utekočinjenega zemeljskega plina, vključno z Združenimi državami, ter podpira razvoj terminalov in infrastrukture za ponovno uplinjanje utekočinjenega zemeljskega plina;

9.

poudarja, da so izjemno pomembne izboljšave regulativnih okvirov na področju energije, saj upravna dovoljenja v veliki meri vplivajo na odločitve o naložbah na teh področjih; priporoča vladam vzhodnoevropskih partnerskih držav, naj zagotovijo preglednost, doslednost in neprekinjenost pri oblikovanju pravnih, finančnih in regulativnih okvirov ter se še naprej borijo proti korupciji, da okrepijo zaupanje vlagateljev, ter delijo naj zakonodajno strokovno znanje in primere najboljše prakse;

10.

poudarja, da je državam vzhodnega partnerstva in državam EU potrebno okrepljeno sodelovanje in skupni pristop glede jedrske energetske varnosti in zanesljive dobave; poziva vse države vzhodnega partnerstva, naj postanejo pogodbenice ustreznih konvencij Mednarodne agencije za atomsko energijo o jedrski varnosti in naj jih izvajajo, na primer Konvencijo o jedrski varnosti in Skupno konvencijo o varnem ravnanju z izrabljenim gorivom in varnem ravnanju z radioaktivnimi odpadki; poudarja, da je z večjim usklajevanjem standardov in približevanjem tehničnih, regulativnih in pravnih okvirov mogoče zagotoviti najvišjo raven jedrske varnosti in varstva pred sevanjem;

11.

meni, da naložbe na področju energije zahtevajo stabilen in predvidljiv dolgoročni okvir ter da bodo morale države vzhodnega partnerstva rešiti izziv glede tega, kako vzbuditi zaupanje v učinek novih pravil; v zvezi s tem opozarja na nedavne spremembe ukrajinskega energetskega zakona, ki jih je treba še bolj uskladiti s pravili Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti in dodatno podpreti pri izvajanju;

12.

se zavzema, da bi se v vzhodni Evropi razvil odprt, konkurenčen in povezan energetski trg, ki bi lahko pomagal ustvariti več priložnosti za trgovino in naložbe, krepitev zmogljivosti in skupne projekte na področju obnovljivih virov energije, pametna omrežja in energetsko učinkovitost, vse to ob upoštevanju podnebnih ciljev; poudarja, da bi moral povezan energetski trg temeljiti na vzajemnosti in enakih konkurenčnih pogojih pri dostopanju do trga in infrastrukture, pa tudi zagotavljati varstvo okolja in upoštevanje varnostnih standardov;

13.

poudarja, da se cilji energetske politike sicer določajo in usklajujejo na ravni EU, vendar morajo države članice EU in države vzhodnega partnerstva izbrati dopolnjujoče se strategije, ki so odvisne od strukture njihovega domačega energetskega trga in izhodišča njihovega energetskega prehoda, vključno s preučitvijo novih možnosti in prednosti, ki jih ponuja utekočinjeni zemeljski plin;

14.

poudarja, da bo zemeljski plin premostitveno gorivo pri energetskem prehodu; poudarja, da bo uspešnost reforme energetskega trga in energetskega prehoda odvisna od vzpostavitve močnega trgovinskega, pravnega in regulativnega okvira, ki bo podpiral potrebne spremembe, pa tudi od poštenega podpornega finančnega okvira, ki bo temeljil na tehnološko nevtralnem pristopu; v zvezi s tem ima pomisleke zaradi odločitve Evropske investicijske banke, da izstopi iz financiranja projektov za zemeljski plin brez zajemanja emisij;

15.

ponovno poudarja, da je v procesu vključevanja in izvajanja načel energetskega trga EU pomembno temeljito oceniti stanje v energetskem sektorju, medsebojne vplive med udeleženci na trgu, pravila o državni pomoči in posledice reformnih možnosti za vse deležnike in širšo družbo; zaskrbljeno ugotavlja, da energetske trge v državah vzhodnega partnerstva še naprej monopolizira le nekaj oligarhov; poziva države vzhodnega partnerstva, naj oblikujejo instrumente za spodbujanje strategij za decentralizacijo, ki bodo omogočale črpanje energije iz več lokalnih energetskih omrežij (lokalnih sončnih elektrarn, malih vetrnih polj, baterijskega shranjevanja energije in elektrarn toplarn); poziva EU, naj podpre ta proces z izmenjavo primerov najboljših praks;

16.

poudarja, da nove grožnje za zanesljivo oskrbo z energijo, ki jo predstavljajo kibernetski napadi, zahtevajo nove ukrepe; poudarja, da je kibernetska grožnja v EU še večja zaradi vse večje soodvisnosti med energetskimi omrežji držav članic; priporoča državam članicam EU in vzhodnoevropskim partnerskim državam, naj razvijejo in izvedejo strategijo za kibernetsko varnost za energetski sektor, katere namen bi moral biti med drugim: krepiti pripravljenost na kibernetske grožnje v energetskem sektorju; usklajevati odzive v kibernetskem prostoru; pospeševati tehnološke spremembe v smeri odpornih varnostnih sistemov;

17.

priporoča državam članicam EU in vzhodnoevropskim partnerskim državam, naj sodelujejo pri nadaljnjih izmenjavah in sodelovanju na področju raziskav in oblikovanja politik v povezavi z obnovljivimi viri energije in energetsko učinkovitostjo ter naj vzporedno rešujejo problem energetske revščine s posebnim poudarkom na gospodinjstvih z nizkimi dohodki in ranljivih gospodinjstvih, ki imajo težave pri plačevanju računov za energijo ali si ne morejo ustrezno ogrevati doma in si ne morejo privoščiti vlaganja v projekte za energetsko učinkovitost in modernizacijo, a bi lahko sodelovala pri prilagajanju odjema, če bi imela na voljo ustrezno infrastrukturo in tržne pogoje;

18.

ponovno poudarja, da pri reformi energetskih trgov ne gre le za ustvarjanje prostega in zelo konkurenčnega okolja, temveč tudi za zmožnost države, da izpolni svojo vlogo na področju socialne zaščite najbolj ranljivih potrošnikov, ki iz različnih razlogov ne morejo zapolniti svojih osnovnih potreb po energiji; poudarja, da sta reforma energetskega trga in energetski prehod lahko uspešna le, če uživata široko družbeno podporo in v središče postavita državljane; opozarja na ocene, da več kot 50 milijonov gospodinjstev zgolj v Evropski uniji živi v energetski revščini, in v zvezi s tem poziva k boljši uporabi evropske opazovalnice za energetsko revščino za izmenjavo informacij in primerov najboljših praks, za razvoj specialistične mreže deležnikov, ki se ukvarjajo z energetsko revščino, in za oblikovanje ustreznih nacionalnih okvirnih ciljev za zmanjšanje energetske revščine;

19.

priznava pomen Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, ki je podlaga za spodbujanje regionalnega energetskega trga med EU in njenimi vzhodnimi sosedami, razvitega na podlagi skupnih interesov in posebnosti posameznih držav, in sicer s pristopom Moldavije, Ukrajine in Gruzije ter sodelovanjem Armenije (kot opazovalke);

20.

priznava pomen zakonodajne in tehnične podpore, s katero EU pomaga državam vzhodnega partnerstva pri izvajanju reform za približevanje njihove zakonodaje pravilom in standardom EU; pozdravlja delo pobude EU4Energy, povezane s šestimi državami vzhodnega partnerstva, da bi okrepile svoj zakonodajni in regulativni okvir ter izboljšale zanesljivo oskrbo z energijo in povezljivost v svoji regiji;

21.

poudarja, da je treba čezmejno infrastrukturo med EU in vzhodnoevropskimi državami bolj razširiti, saj je to še vedno velika ovira za razvoj konkurenčnega povezanega trga v sektorjih električne energije in plina; poziva države EU in države vzhodnega partnerstva, naj si še bolj prizadevajo za pravočasno izvedbo in celovit razvoj pri obratovanju južnega plinskega koridorja, da bi izboljšale varnost in raznovrstnost oskrbe z energijo tako, da pripeljejo zemeljski plin iz kaspijske regije in po možnosti iz Srednje Azije v Evropo; izraža podporo četrtemu seznamu projektov skupnega interesa, ki vsebuje številne bistvene projekte za razvoj medsebojno dobro povezanih in popolnoma odpornih plinskih omrežij za EU in njeno sosedstvo;

22.

ponovno poudarja, da širitev čezmejne infrastrukture med EU in vzhodnoevropskimi državami prispeva k splošnemu povečevanju regionalne energetske varnosti; poziva k okrepitvi medsebojne povezanosti med omrežji EU in držav vzhodnega partnerstva za dobavo električne energije, in sicer s sinhronim povezovanjem ukrajinskih in moldavskih omrežij z omrežjem celinske Evrope ENTSO-E (Evropsko mrežo operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo); priporoča redno vključevanje zainteresiranih vzhodnih partnerjev v obremenitvene teste energetske varnosti EU;

23.

poudarja, da je pomembno, da vse države EU strogo spoštujejo skupna pravila, zlasti Direktivo (EU) 2019/692, in ponovno poziva države vzhodnega partnerstva, naj nadaljujejo zakonodajne spremembe v skladu s predpisi EU v energetskem sektorju;

24.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarju za evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav.

---

(1)  Direktiva (EU) 2019/692 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o spremembi Direktive 2009/73/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (UL L 117, 3.5.2019, str. 1).

1

---

| 24.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/16

---

RESOLUCIJA

parlamentarne skupščine Euronest o inovacijah na področju izobraževanja ter reformah izobraževanja v EU in državah vzhodnega partnerstva: izzivi in priložnosti

(2020/C 134/04)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju člena 2, člena 6(e) in člena 165, zlasti odstavka 3, Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2, člena 6(e) in člena 165, zlasti odstavka 3, Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 26 Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju pravice do izobraževanja, opredeljene v členu 14 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravice do izobraževanja, opredeljene v členu 14 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 2 Protokola h Konvenciji Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki določa pravico do izobraževanja (ETS št. 009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Protokola h Konvenciji Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki določa pravico do izobraževanja (ETS št. 009),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Erasmus+: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, 1720/2006/ES in 1298/2008/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Erasmus+: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, 1720/2006/ES in 1298/2008/ES (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. marca 2016 o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij, delovnih izkušenj in univerzitetnih diplom v okviru bolonjskega procesa (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. marca 2016 o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij, delovnih izkušenj in univerzitetnih diplom v okviru bolonjskega procesa (2),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Analytical underpinning for a New Skills Agenda for Europe (Analitična osnova novega programa znanj in spretnosti za Evropo) (SWD(2016) 195), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Analytical underpinning for a New Skills Agenda for Europe (Analitična osnova novega programa znanj in spretnosti za Evropo) (SWD(2016) 195),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2016 o izboljšanju in posodabljanju izobraževanja (COM(2016) 941), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2016 o izboljšanju in posodabljanju izobraževanja (COM(2016) 941),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom Za močnejšo Evropo: vloga mladinskih, izobraževalnih in kulturnih politik (COM(2018) 268), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom Za močnejšo Evropo: vloga mladinskih, izobraževalnih in kulturnih politik (COM(2018) 268),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za priporočilo Sveta z dne 17. januarja 2018 o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja (COM(2018) 23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za priporočilo Sveta z dne 17. januarja 2018 o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja (COM(2018) 23),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. januarja 2018 za priporočilo Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (COM(2018) 24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. januarja 2018 za priporočilo Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (COM(2018) 24),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2018 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (COM(2018) 22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2018 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (COM(2018) 22),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. junija 2016 z naslovom Oblikovanje strategije EU za mednarodne kulturne povezave (JOIN(2016) 29) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2017 o tem (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. junija 2016 z naslovom Oblikovanje strategije EU za mednarodne kulturne povezave (JOIN(2016) 29) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2017 o tem (3),

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja trajnostnega razvoja 4 o zagotavljanju vključujočega in pravičnega kakovostnega izobraževanja in vseživljenjskega učenja za vse (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja trajnostnega razvoja 4 o zagotavljanju vključujočega in pravičnega kakovostnega izobraževanja in vseživljenjskega učenja za vse (A/RES/70/1),

| — | ob upoštevanju pariškega sporočila z dne 25. maja 2018 po ministrskem srečanju evropskega visokošolskega prostora (EHEA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pariškega sporočila z dne 25. maja 2018 po ministrskem srečanju evropskega visokošolskega prostora (EHEA),

| — | ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu med pripravami na vrhunsko srečanje novembra 2017 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu med pripravami na vrhunsko srečanje novembra 2017 (4),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2018 o posodobitvi izobraževanja v EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2018 o posodobitvi izobraževanja v EU (5),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o izobraževanju v digitalni dobi: izzivi, priložnosti in pridobljene izkušnje za oblikovanje politike EU (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o izobraževanju v digitalni dobi: izzivi, priložnosti in pridobljene izkušnje za oblikovanje politike EU (6),

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. junija 2017 o vzhodnem partnerstvu – 20 ciljev do leta 2020 – osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate (SWD(2017) 300), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. junija 2017 o vzhodnem partnerstvu – 20 ciljev do leta 2020 – osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate (SWD(2017) 300),

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 24. novembra 2017 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 24. novembra 2017 v Bruslju,

| A. | ker je pravica do izobraževanja temeljna človekova pravica; |
| --- | --- |

A.

ker je pravica do izobraževanja temeljna človekova pravica;

| B. | ker je v skladu s členom 6(e) PDEU področje izobraževanja in usposabljanja v pristojnosti držav članic, Evropska unija pa ima pomembno podporno vlogo pri spodbujanju držav članic pri njihovih prizadevanjih za reforme, opredeljevanju izzivov in ciljev ter spodbujanju in izmenjavi primerov dobre prakse (7); |
| --- | --- |

B.

ker je v skladu s členom 6(e) PDEU področje izobraževanja in usposabljanja v pristojnosti držav članic, Evropska unija pa ima pomembno podporno vlogo pri spodbujanju držav članic pri njihovih prizadevanjih za reforme, opredeljevanju izzivov in ciljev ter spodbujanju in izmenjavi primerov dobre prakse (7);

| C. | ker odprta metoda koordinacije, ki se uporablja na področju izobraževanja, državam članicam omogoča oblikovanje in izvajanje skupne strategije o izobraževanju in usposabljanju, kar vključuje tudi spletno platformo ET2020 (izobraževanje in usposabljanje 2020); ker bi bilo mogoče podobno strukturo sodelovanja vzpostaviti med državami članicami EU in državami vzhodnega partnerstva, začenši z redno izmenjavo primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

C.

ker odprta metoda koordinacije, ki se uporablja na področju izobraževanja, državam članicam omogoča oblikovanje in izvajanje skupne strategije o izobraževanju in usposabljanju, kar vključuje tudi spletno platformo ET2020 (izobraževanje in usposabljanje 2020); ker bi bilo mogoče podobno strukturo sodelovanja vzpostaviti med državami članicami EU in državami vzhodnega partnerstva, začenši z redno izmenjavo primerov dobre prakse;

| D. | ker je uspešnost izobraževalnih sistemov pri izpolnjevanju družbenih in gospodarskih potreb ter potreb posameznikov odvisna od njihovih ukrepov na področju kakovosti, dostopnosti, raznolikosti in enakosti ter od razpoložljivosti ustreznih človeških, finančnih in materialnih virov; |
| --- | --- |

D.

ker je uspešnost izobraževalnih sistemov pri izpolnjevanju družbenih in gospodarskih potreb ter potreb posameznikov odvisna od njihovih ukrepov na področju kakovosti, dostopnosti, raznolikosti in enakosti ter od razpoložljivosti ustreznih človeških, finančnih in materialnih virov;

| E. | ker je izobraževanje pomembno za doseganje enakih možnosti, zato je treba omogočiti nediskriminacijski dostop do njega; ker je v ta namen treba okrepiti prizadevanja, da bi vsem, zlasti pa prikrajšanim skupinam, zagotovili enake možnosti za dostop do in zaključitev izobraževanja in usposabljanja ter pridobivanja znanj in spretnosti na vseh ravneh; |
| --- | --- |

E.

ker je izobraževanje pomembno za doseganje enakih možnosti, zato je treba omogočiti nediskriminacijski dostop do njega; ker je v ta namen treba okrepiti prizadevanja, da bi vsem, zlasti pa prikrajšanim skupinam, zagotovili enake možnosti za dostop do in zaključitev izobraževanja in usposabljanja ter pridobivanja znanj in spretnosti na vseh ravneh;

| F. | ker je zagotavljanje dostopa do kakovostnih storitev predšolske vzgoje in varstva za vse otroke ključnega pomena, da se jim omogoči pozitiven vstop v življenje in na izobraževalno pot; |
| --- | --- |

F.

ker je zagotavljanje dostopa do kakovostnih storitev predšolske vzgoje in varstva za vse otroke ključnega pomena, da se jim omogoči pozitiven vstop v življenje in na izobraževalno pot;

| G. | ker so na izobraževanje negativno vplivali procesi preobrazbe ter gospodarska in finančna kriza; ker se je javno financiranje izobraževanja v številnih državah pasivno zmanjšalo; ker obstaja skrb vzbujajoča težnja k privatizaciji izobraževanja, kar je kršitev načela o enakosti dostopa do izobraževanja; ker je torej bistvenega pomena povečati javno finančno podporo za izobraževanje, vključno z učitelji in njihovimi delovnimi pogoji, pa tudi za raziskave, da se zagotovi brezplačno, vključujoče in dostopno javno izobraževanje; |
| --- | --- |

G.

ker so na izobraževanje negativno vplivali procesi preobrazbe ter gospodarska in finančna kriza; ker se je javno financiranje izobraževanja v številnih državah pasivno zmanjšalo; ker obstaja skrb vzbujajoča težnja k privatizaciji izobraževanja, kar je kršitev načela o enakosti dostopa do izobraževanja; ker je torej bistvenega pomena povečati javno finančno podporo za izobraževanje, vključno z učitelji in njihovimi delovnimi pogoji, pa tudi za raziskave, da se zagotovi brezplačno, vključujoče in dostopno javno izobraževanje;

| H. | ker posodobitev vseh faz izobraževalnega sistema vključuje večje število sektorjev in je zanjo potrebnih več korakov, med drugim zasnova in izvajanje učnih načrtov, sprejem ali prilagoditev zakonodajnih in regulativnih okvirov za zagotavljanje kakovosti, da bi omogočili nove metode poučevanja in učenja, prednostno obravnavanje inovacij v mehanizmih financiranja ter krepitev upravljanja izobraževanja; |
| --- | --- |

H.

ker posodobitev vseh faz izobraževalnega sistema vključuje večje število sektorjev in je zanjo potrebnih več korakov, med drugim zasnova in izvajanje učnih načrtov, sprejem ali prilagoditev zakonodajnih in regulativnih okvirov za zagotavljanje kakovosti, da bi omogočili nove metode poučevanja in učenja, prednostno obravnavanje inovacij v mehanizmih financiranja ter krepitev upravljanja izobraževanja;

| I. | ker so digitalne spretnosti bistvene za sodelovanje v družbi in uspešno poklicno samouresničevanje, saj digitalna preobrazba spreminja javni in politični dialog ter trg dela in ustvarja potrebo po novih znanjih in spretnostih; ker je zato treba zagotoviti, da so vse šole opremljene z računalniki in imajo povezavo z internetom; |
| --- | --- |

I.

ker so digitalne spretnosti bistvene za sodelovanje v družbi in uspešno poklicno samouresničevanje, saj digitalna preobrazba spreminja javni in politični dialog ter trg dela in ustvarja potrebo po novih znanjih in spretnostih; ker je zato treba zagotoviti, da so vse šole opremljene z računalniki in imajo povezavo z internetom;

| J. | ker mora biti osnovno izobraževanje o kibernetski higieni in varnosti, avtorskih pravicah, medijih ter internetni pismenosti usmerjeno glede na starost in razvitost otrok, da bodo lahko postali kritični učenci, aktivni državljani, odgovorni internetni uporabniki in oblikovalci demokratične digitalne družbe, da bodo sprejemali informirane odločitve ter da se bodo zavedali tveganj, povezanih z internetom, in jih obvladovali, na primer spletne dezinformacije, nadlegovanje in kršitve varstva osebnih podatkov; ker bi bilo treba učne programe na področju kibernetske varnosti vključiti v učne načrte za akademsko in poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

J.

ker mora biti osnovno izobraževanje o kibernetski higieni in varnosti, avtorskih pravicah, medijih ter internetni pismenosti usmerjeno glede na starost in razvitost otrok, da bodo lahko postali kritični učenci, aktivni državljani, odgovorni internetni uporabniki in oblikovalci demokratične digitalne družbe, da bodo sprejemali informirane odločitve ter da se bodo zavedali tveganj, povezanih z internetom, in jih obvladovali, na primer spletne dezinformacije, nadlegovanje in kršitve varstva osebnih podatkov; ker bi bilo treba učne programe na področju kibernetske varnosti vključiti v učne načrte za akademsko in poklicno usposabljanje;

| K. | ker je izobrazbena revščina izziv, s katerim se soočajo EU in države vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

K.

ker je izobrazbena revščina izziv, s katerim se soočajo EU in države vzhodnega partnerstva;

| L. | ker bi morali za boljše razumevanje in upravljanje ekoloških, socialnih in gospodarskih težav našega planeta pri ljudeh nujno razvijati spretnosti za globalno ozaveščenost, zlasti v zvezi z globalnim državljanstvom, medkulturnim dialogom in trajnostnim razvojem; |
| --- | --- |

L.

ker bi morali za boljše razumevanje in upravljanje ekoloških, socialnih in gospodarskih težav našega planeta pri ljudeh nujno razvijati spretnosti za globalno ozaveščenost, zlasti v zvezi z globalnim državljanstvom, medkulturnim dialogom in trajnostnim razvojem;

| M. | ker digitalizacija in oblikovanje skupnih izobraževalnih platform prispevata k posodobitvi izobraževalnih sistemov, zlasti z lajšanjem učenja na daljavo in tečaji kombiniranega učenja; ker takšen razvoj tudi odpira vprašanja v zvezi z varstvom podatkov; |
| --- | --- |

M.

ker digitalizacija in oblikovanje skupnih izobraževalnih platform prispevata k posodobitvi izobraževalnih sistemov, zlasti z lajšanjem učenja na daljavo in tečaji kombiniranega učenja; ker takšen razvoj tudi odpira vprašanja v zvezi z varstvom podatkov;

| N. | ker bi bilo treba spodbujati vseživljenjsko učenje, na primer s sinergijami med formalnimi in priložnostnimi oblikami učenja in s kakovostnimi sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

N.

ker bi bilo treba spodbujati vseživljenjsko učenje, na primer s sinergijami med formalnimi in priložnostnimi oblikami učenja in s kakovostnimi sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja;

| O. | ker so vse države EU in vzhodnega partnerstva članice evropskega visokošolskega prostora; |
| --- | --- |

O.

ker so vse države EU in vzhodnega partnerstva članice evropskega visokošolskega prostora;

| P. | ker so izobraževalni sistemi v državah vzhodnega partnerstva še vedno zaznamovani z dediščino Sovjetske zveze, zato se te države soočajo s specifičnimi izzivi na področju izobraževanja, ki jih v EU ni; |
| --- | --- |

P.

ker so izobraževalni sistemi v državah vzhodnega partnerstva še vedno zaznamovani z dediščino Sovjetske zveze, zato se te države soočajo s specifičnimi izzivi na področju izobraževanja, ki jih v EU ni;

| Q. | ker vsi dvostranski sporazumi med EU in državami vzhodnega partnerstva vsebujejo poglavje o izobraževanju, usposabljanju in mladih; ker je eden od ciljev platforme 4 politike vzhodnega partnerstva povečati udeležbo držav vzhodnega partnerstva v programih EU, med drugim na področjih izobraževanja, raziskav in inovacij, da bi spodbujali sodelovanje med EU in organi za izobraževanje in usposabljanje, visokošolskimi ustanovami, šolami in raziskovalnimi ustanovami v državah vzhodnega partnerstva ter da bi izboljšali znanje in izmenjavo primerov dobre prakse na teh področjih; ker je spodbujanje posodabljanja, internacionalizacije, digitalizacije (e-učenje) in izboljšav kakovosti visokošolskega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja uvrščeno med prednostne naloge delovnega programa skupine za izobraževanje, kulturo in mladino pri platformi 4 za obdobje 2018–2019; |
| --- | --- |

Q.

ker vsi dvostranski sporazumi med EU in državami vzhodnega partnerstva vsebujejo poglavje o izobraževanju, usposabljanju in mladih; ker je eden od ciljev platforme 4 politike vzhodnega partnerstva povečati udeležbo držav vzhodnega partnerstva v programih EU, med drugim na področjih izobraževanja, raziskav in inovacij, da bi spodbujali sodelovanje med EU in organi za izobraževanje in usposabljanje, visokošolskimi ustanovami, šolami in raziskovalnimi ustanovami v državah vzhodnega partnerstva ter da bi izboljšali znanje in izmenjavo primerov dobre prakse na teh področjih; ker je spodbujanje posodabljanja, internacionalizacije, digitalizacije (e-učenje) in izboljšav kakovosti visokošolskega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja uvrščeno med prednostne naloge delovnega programa skupine za izobraževanje, kulturo in mladino pri platformi 4 za obdobje 2018–2019;

| R. | ker je več programov EU na področju izobraževanja in inovacij odprtih ali posebej zasnovanih za države vzhodnega partnerstva, med drugim Erasmus+, eTwinning Plus, EaP connect, EU4Innovation, Ustvarjalna Evropa, COSME in Obzorje 2020 ter njihovi nasledniki za obdobje 2021–2027; ker lahko taki programi bistveno prispevajo k obvladovanju družbenih in gospodarskih sprememb ali glavnih izzivov, s katerimi se bo Evropa soočala do konca tega desetletja, med drugim k boju proti brezposelnosti mladih, večjem povezovanju evropskih družb, razvoju socialnega kapitala mladih, oblikovanju in razvoju učinkovitih sistemov izobraževanja in usposabljanja ter socialnem vključevanju oseb iz okolij z omejenimi možnostmi; |
| --- | --- |

R.

ker je več programov EU na področju izobraževanja in inovacij odprtih ali posebej zasnovanih za države vzhodnega partnerstva, med drugim Erasmus+, eTwinning Plus, EaP connect, EU4Innovation, Ustvarjalna Evropa, COSME in Obzorje 2020 ter njihovi nasledniki za obdobje 2021–2027; ker lahko taki programi bistveno prispevajo k obvladovanju družbenih in gospodarskih sprememb ali glavnih izzivov, s katerimi se bo Evropa soočala do konca tega desetletja, med drugim k boju proti brezposelnosti mladih, večjem povezovanju evropskih družb, razvoju socialnega kapitala mladih, oblikovanju in razvoju učinkovitih sistemov izobraževanja in usposabljanja ter socialnem vključevanju oseb iz okolij z omejenimi možnostmi;

| S. | ker je bila na forumu mladih vzhodnega partnerstva v Kaunasu izražena potreba po globljem in učinkovitejšem sodelovanju med institucijami neformalnega in formalnega izobraževanja, da bi mladim omogočili zaposlitev in jih vključili v dejavnosti civilne družbe; |
| --- | --- |

S.

ker je bila na forumu mladih vzhodnega partnerstva v Kaunasu izražena potreba po globljem in učinkovitejšem sodelovanju med institucijami neformalnega in formalnega izobraževanja, da bi mladim omogočili zaposlitev in jih vključili v dejavnosti civilne družbe;

| T. | ker neenakost spolov v izobraževanju ovira osebni razvoj in zaposlovanje ter vpliva na številna družbeno-kulturna področja; ker je enakost spolov temeljno načelo Evropske unije in politike vzhodnega partnerstva, zapisano v njenih pogodbah, in bi moralo biti vključeno v vse politike EU, zlasti na področju izobraževanja in kulture; ker je izobraževanje učinkovit instrument za odpravljanje neenakosti med spoloma; |
| --- | --- |

T.

ker neenakost spolov v izobraževanju ovira osebni razvoj in zaposlovanje ter vpliva na številna družbeno-kulturna področja; ker je enakost spolov temeljno načelo Evropske unije in politike vzhodnega partnerstva, zapisano v njenih pogodbah, in bi moralo biti vključeno v vse politike EU, zlasti na področju izobraževanja in kulture; ker je izobraževanje učinkovit instrument za odpravljanje neenakosti med spoloma;

| U. | ker bi mladinsko delo in neformalno izobraževanje okrepila vključevanje in angažiranost mladih, ki so socialno ali gospodarsko izključeni; |
| --- | --- |

U.

ker bi mladinsko delo in neformalno izobraževanje okrepila vključevanje in angažiranost mladih, ki so socialno ali gospodarsko izključeni;

| V. | ker v nekaterih državah vzhodnega partnerstva še vedno obstajajo omejitve za izobraževanje v manjšinskih jezikih in je v revnih območjih dostop do izobraževanja omejen; |
| --- | --- |

V.

ker v nekaterih državah vzhodnega partnerstva še vedno obstajajo omejitve za izobraževanje v manjšinskih jezikih in je v revnih območjih dostop do izobraževanja omejen;

| W. | ker število prebivalcev v državah vzhodnega partnerstva v zadnjem desetletju hitro upada, mladi pa domačo državo ali regijo pogosto zapustijo, da bi pridobili boljšo izobrazbo ali poiskali boljša delovna mesta; |
| --- | --- |

W.

ker število prebivalcev v državah vzhodnega partnerstva v zadnjem desetletju hitro upada, mladi pa domačo državo ali regijo pogosto zapustijo, da bi pridobili boljšo izobrazbo ali poiskali boljša delovna mesta;

Splošni vidiki

| 1. | poudarja, da je zagotavljanje enakega dostopa do kakovostnega vključujočega izobraževanja ključnega pomena za razvoj cvetočih družb, za doseganje trajne socialne kohezije ter za boj proti revščini, socialni izključenosti in spolnim stereotipom; poziva države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj javne naložbe v izobraževanje na vseh ravneh, tudi z zagotavljanjem ustreznih finančnih sredstev, uvrstijo med prednostne naloge v svojih politikah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so potrebni novi načini učenja, da bi izpolnili zahteve vse bolj mobilnih in digitalnih družb; meni, da izobrazbe ne bi smeli prenašati samo s predavanji, poučevanjem teorije in pasivnim učenjem, temveč bi morali uporabljati tudi izkustveno in sodelovalno učenje pod nadzorom ali ob udeležbi učiteljev, to pa bi moralo biti povezano z izbranim poklicem dijakov ali študentov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da morajo države preoblikovati vse ravni svojih sistemov izobraževanja in usposabljanja, da bodo v celoti izkoristile priložnosti, ki jih ponujajo informacijske in komunikacijske tehnologije, in naravne sposobnosti otrok, ter da bodo otrokom pomagale razviti znanja in spretnosti, potrebna za izpolnjevanje zahtev družb in trgov dela v prihodnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da so za reformo izobraževalnih sistemov potrebna ustrezna finančna sredstva, da bi zagotovili razpoložljivost inovativnega in kakovostnega izobraževanja ne samo v velikih mestih, temveč tudi na podeželju, kjer je dostop omejen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba za dostopnost in kakovost izobraževanja ne le povečati sredstva za izboljšanje infrastrukture ter povišati plače učiteljev in raziskovalcev, temveč tudi zagotoviti pregledno porazdelitev finančne podpore med izobraževalne in raziskovalne ustanove; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da morajo biti vključenost, enak dostop in inovativnost glavna načela izobraževanja in usposabljanja v digitalni dobi; meni, da digitalna tehnologija ne bi smela povečevati obstoječih neenakosti, temveč bi jo bilo treba uporabiti za premostitev digitalnega razkoraka med učenci, dijaki in študenti iz različnih socialno-ekonomskih okolij in različnih regij držav EU in držav vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je sicer bistveno povečati osnovne in napredne digitalne spretnosti učencev, vendar bi morale biti tudi druge spretnosti, vključno s socialnimi in državljanskimi veščinami in etično ozaveščenostjo, še naprej ključni del izobraževalnih sistemov; meni, da je pomembno tudi poučevanje osebnih in državljanskih veščin, da bodo ljudje lahko skupaj živeli in delali; zato poudarja, da je treba razvijati kritično, konstruktivno in inovativno znanje, pa tudi medijsko pismenost v vseh izobraževalnih sistemih; poudarja pomen izobraževanja na področju književnosti, zgodovine in razvoja kulturnih kompetenc; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da kulturna raznolikost in večjezičnost v šolah pozitivno vplivata na jezikovni in kognitivni razvoj učencev ter na spodbujanje medkulturne ozaveščenosti, spoštovanja in pluralnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja bistveno vlogo formalnega in neformalnega izobraževanja pri širjenju temeljnega razumevanja in spoštovanja človekovih pravic, temeljnih svoboščin, dostojanstva in kulturne raznolikosti, pri preprečevanju in odpravljanju vseh oblik nestrpnosti, diskriminacije, ekstremizma in sovražnega govora ter v boju proti antisemitizmu, sovraštvu do Romov, homofobiji in poniževanju etničnih in kulturnih skupin; poziva države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj zagotovijo, da bodo vsi učitelji učinkovito usposobljeni za oblikovanje odnosov in vedenjskih vzorcev na podlagi načel nediskriminacije, vzajemnega spoštovanja in strpnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da uvedba novih tehnologij in inovativnih pedagoških pristopov v izobraževalnih ustanovah ne bi smela biti sama sebi namen, temveč bi morala služiti kot sredstvo za izboljšanje kakovosti in vključevanja v izobraževanju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da je spolna vzgoja nujen del šolskega učnega načrta za izpolnitev standardov Svetovne zdravstvene organizacije glede izobraževanja in zaščite mladih v Evropi; zatrjuje, da bi moralo tako izobraževanje vključevati teme, kot so spolno izražanje, odnosi in pritrdilno soglasje, ter informacije o negativnih izidih ali boleznih, kot so spolno prenosljive okužbe in HIV, nenačrtovana nosečnost, spolno nasilje in škodljive prakse, kot sta spletno navezovanje stikov za spolne namene in pohabljanje ženskih spolnih organov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja potencial, ki ga imata razvoj orodij za elektronsko ocenjevanje za izobraževalne sisteme in širša uporaba digitalnih rešitev, kot so analize in kreativni testi, da bi učiteljem omogočili uporabo pristopa, usmerjenega v učenca; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja osrednjo vlogo učiteljev in predavateljev v vsakem izobraževalnem sistemu ter poudarja, da jih je treba spodbujati k inovacijam, in sicer tako, da se jim zagotovijo ustrezna plača in ustrezne možnosti za usposabljanje ter da se vzpostavijo sistemi nagrajevanja; poudarja ključno vlogo medsebojnih strokovnih dejavnosti in izmenjave primerov najboljše prakse na tem področju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da od šol ni mogoče pričakovati, da bodo brez pomoči spremenile svoj izobraževalni sistem in da potrebujejo pomoč drugih deležnikov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje, da je v povprečju število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, veliko večje v državah vzhodnega partnerstva kot v EU; zato poudarja, da je treba v državah vzhodnega partnerstva korenito spremeniti učne načrte in splošni pristop k izobraževanju, vključno z vseživljenjskim učenjem, da bi zadovoljili potrebe trga dela; |
| --- | --- |

15.

| 16. | v zvezi s tem pozdravlja močno osredotočenost na mlade in izobraževanje na vrhu vzhodnega partnerstva leta 2017 in v ciljih za leto 2020 ter povečanje podpore EU na teh področjih; poleg tega pozdravlja odprtje prve evropske šole za države vzhodnega partnerstva septembra 2018 v Tbilisiju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priporoča, naj se trend odseljevanja iz držav vzhodnega partnerstva ustavi s (a) krepitvijo povezave med reformo izobraževalnih sistemov in zahtevami trgov dela, (b) z naložbami v programe za mlade (s posebnim poudarkom na mladih s podeželja) in socialno podjetništvo ter (c) z oblikovanjem novega programa za mlade strokovnjake na podlagi programa Erasmus+ (EU4Young Professionals); |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj izobraževanje priznajo kot naložbo in zagotovijo več javnega financiranja za vzgojo in varstvo predšolskih otrok, javne šole, poklicno usposabljanje, vseživljenjsko učenje, javne univerze in raziskave; |
| --- | --- |

18.

Priporočila

| 19. | priporoča vzpostavitev partnerstev med vladami, neprofitnimi organizacijami, izobraževalnimi zavodi in podjetji, da bi preučili obstoječe vrzeli in poiskali načine, kako jih zapolniti; ponavlja poziv Evropskega parlamenta k vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke kot glavnega orodja za boj proti revščini otrok in socialni izključenosti, ki bi moral prispevati k enakemu dostopu otrok do brezplačnega izobraževanja, brezplačnega otroškega varstva, brezplačnega zdravstvenega varstva, dostojne nastanitve in ustrezne prehrane; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva pristojne organe držav vzhodnega partnerstva in EU, naj pri ocenjevanju kakovosti izobraževanja uporabijo pristope, ki so predvsem usmerjeni v povečanje motivacije in ne v kaznovanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice in države vzhodnega partnerstva, naj se borijo proti spolnim stereotipom v izobraževanju in tako zagotovijo, da bodo imele ženske enake možnosti in svobodo izbire glede poklicne poti, ki se ji želijo posvetiti; je v zvezi s tem zaskrbljen zaradi stereotipov, ki so v nekaterih državah še vedno prisotni v učnem gradivu, in zaradi učiteljev, ki imajo drugačna pričakovanja glede vedenja deklet in fantov; poudarja, da morajo izobraževalni sistemi upoštevati potrebe ljudi, ki so žrtve diskriminacije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | spodbuja povečanje podpore za usposabljanje o globalni ozaveščenosti in novih izobraževalnih praksah, kot so globlje učenje, razvoj odnosov med učiteljem in učencem ter uvedba novih učnih praks, kot so naravoslovje, tehnologija, inženirstvo, umetnost in matematika (STEAM); |
| --- | --- |

22.

| 23. | priporoča, da se v vse dnevne rede medparlamentarnih srečanj med Evropskim parlamentom in parlamenti držav vzhodnega partnerstva vključi točka, namenjena izobraževalnim reformam in spremljanju izvajanja ustreznih klavzul dvostranskih sporazumov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva EU, države članice in države vzhodnega partnerstva, naj okrepijo prizadevanja za izboljšanje medijske pismenosti in državljanske vzgoje, in sicer z vzgojo in poučevanjem od mladih let, da bi državljanom omogočili prepoznavanje in učinkovito umeščanje napačnih informacij in pristranskega poročanja v kontekst; spodbuja države članice in države vzhodnega partnerstva, naj v učne načrte vključijo posebne tečaje ali usposabljanja o medijski pismenosti ter pripravijo informacijske kampanje, s katerimi bodo nagovorile segmente prebivalstva, ki so tarča dezinformacij ali so zanje posebej dovzetni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj izobraževalnim ustanovam v državah vzhodnega partnerstva predvsem prek delegacij EU proaktivno posreduje pregled razpoložljivih virov (vključno s spletnimi viri, kot je portal School Education Gateway) in finančnih sredstev za izobraževanje, do katerih bi lahko bili upravičeni zlasti učitelji, ki delajo zanje; priporoča vzpostavitev jasno opredeljene centralne kontaktne točke za izobraževanje v vsaki delegaciji EU v državi vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponavlja poziv iz resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o izobraževanju v digitalni dobi, naj se oblikujejo priporočila za minimalno raven digitalnih kompetenc, ki naj jo študenti pridobijo med študijem; meni, da bi lahko poseben modul IKT, ki bi na primer temeljil na modulu PISA IKT, uvedli tako v državah članicah EU kot v državah vzhodnega partnerstva, z njim pa bi zagotovili, da bi si izobraževalne ustanove v vseh omenjenih državah prizadevale za enako minimalno raven digitalnih kompetenc; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami vzhodnega partnerstva, da bi odprli več evropskih šol za države vzhodnega partnerstva, in naj spodbuja države vzhodnega partnerstva, da bodo izpolnile pogoje za ustanovitev takšnih šol; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja povečanje finančnih sredstev za digitalna znanja in spretnosti, ki so na voljo za naslednjo generacijo programov večletnega finančnega okvira, vendar vztraja, da mora Komisija spodbujati sinergijo med programi večletnega finančnega okvira in jih medsebojno usklajevati, vključno s programoma Erasmus+ in Obzorje Evropa, Evropskim socialnim skladom ter programom InvestEU in programom za digitalno Evropo, da bi kar najbolj povečala učinkovitost financiranja za razvoj visokokakovostnih digitalnih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | spodbuja bodoče učitelje, naj si prek programa Erasmus+ pridobijo praktične izkušnje iz poučevanja v tujini, na primer tako, da zaprosijo za sodelovanje v programu za mednarodno kreditno mobilnost; poziva, naj se v programu Erasmus 2021–2027 posebna pozornost nameni učiteljem osnovnih in srednjih šol iz držav vzhodnega partnerstva, da bodo lahko sodelovali v programih mobilnosti v šolah EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | spodbuja šolsko osebje tj. učitelje, knjižničarje in ravnatelje iz držav vzhodnega partnerstva, naj svoje šole vključijo v program e-Twinning, ki je del programa Erasmus za sodelovanje, razvoj projektov, izmenjavo in vključevanje v učno skupnost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | spodbuja Komisijo, naj v sodelovanju z državami vzhodnega partnerstva, po možnosti v okviru dela namenske platforme za države vzhodnega partnerstva, pripravi pregled reform v vseh fazah izobraževalnega sistema, ki so bile izvedene v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

31.

| 32. | priporoča državam vzhodnega partnerstva, naj povečajo število smeri dualnega izobraževanja in v več študijskih programov vključijo praktične tečaje, ki jih izvajajo podjetja in ki ustrezajo profilu fakultet, na katere so študentje vpisani. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 50.

(2)  UL C 193, 31.5.2016, str. 17.

(3)  UL C 334, 19.9.2018, str. 112.

(4)  UL C 356, 4.10.2018, str. 130.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0247.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0485.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0247.

---

| 24.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/22

---

RESOLUCIJA

parlamentarne skupščine Euronest o prihodnosti strategije trio plus za 2030: oblikovanje prihodnosti vzhodnega partnerstva

(2020/C 134/05)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011 in skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011 in skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017,

| — | ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni strani ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani, zlasti poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni strani ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani, zlasti poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Evropske komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Evropske komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate,

| — | ob upoštevanju člena 9.3 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9.3 Poslovnika,

| A. | ker je EU prek politike širitve dokazala svojo izjemno preobrazbeno moč, kot potrjuje uspeh centralnih in vzhodnih evropskih držav pri razvoju od posttotalitarnih reguliranih gospodarstev do evropsko oblikovanih demokracij prek procesa povezovanja EU; |
| --- | --- |

A.

ker je EU prek politike širitve dokazala svojo izjemno preobrazbeno moč, kot potrjuje uspeh centralnih in vzhodnih evropskih držav pri razvoju od posttotalitarnih reguliranih gospodarstev do evropsko oblikovanih demokracij prek procesa povezovanja EU;

| B. | ker je v Ukrajini, Gruziji in Moldaviji že bil dosežen velik napredek pri reformah in usklajevanju nacionalnih zakonodaj s standardi EU; |
| --- | --- |

B.

ker je v Ukrajini, Gruziji in Moldaviji že bil dosežen velik napredek pri reformah in usklajevanju nacionalnih zakonodaj s standardi EU;

| C. | ker se ta preobrazbeni učinek širitve lahko uporabi na Zahodnem Balkanu in v državah vzhodnega partnerstva, ki se želijo pridružiti EU; |
| --- | --- |

C.

ker se ta preobrazbeni učinek širitve lahko uporabi na Zahodnem Balkanu in v državah vzhodnega partnerstva, ki se želijo pridružiti EU;

| D. | ker ima proces širitve EU potencialne koristi za države vzhodnega partnerstva in bi koristil EU, saj moramo postati pametnejši pri izvažanju stabilnosti, sicer bo Evropa še naprej uvažala nestabilnost, kot je izjavil komisar Johannes Hahn; |
| --- | --- |

D.

ker ima proces širitve EU potencialne koristi za države vzhodnega partnerstva in bi koristil EU, saj moramo postati pametnejši pri izvažanju stabilnosti, sicer bo Evropa še naprej uvažala nestabilnost, kot je izjavil komisar Johannes Hahn;

| E. | ker letos obeležujemo 10. obletnico vzhodnega partnerstva, ki se je izkazalo za učinkovito orodje pri zagotavljanju prilagojene podpore, ki temelji na načelih „več za več“ in „manj za manj“, povezanih z izvajanjem reform; |
| --- | --- |

E.

ker letos obeležujemo 10. obletnico vzhodnega partnerstva, ki se je izkazalo za učinkovito orodje pri zagotavljanju prilagojene podpore, ki temelji na načelih „več za več“ in „manj za manj“, povezanih z izvajanjem reform;

| F. | ker je politika vzhodnega partnerstva po meri zasnovana za sodelovanje vseh šestih držav, to je Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Moldavije in Ukrajine, njihov nadaljnji napredek na evropski poti pa je odvisen od spoštovanja evropskih vrednot in standardov, h katerim so se zavezale; |
| --- | --- |

F.

ker je politika vzhodnega partnerstva po meri zasnovana za sodelovanje vseh šestih držav, to je Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Moldavije in Ukrajine, njihov nadaljnji napredek na evropski poti pa je odvisen od spoštovanja evropskih vrednot in standardov, h katerim so se zavezale;

| G. | ker je armenski parlament aprila 2018 podpisal in ratificiral sporazum CEPA, kar kaže na drugo možnost za vzpostavitev močnejšega in strateško okrepljenega partnerstva med Armenijo in EU; |
| --- | --- |

G.

ker je armenski parlament aprila 2018 podpisal in ratificiral sporazum CEPA, kar kaže na drugo možnost za vzpostavitev močnejšega in strateško okrepljenega partnerstva med Armenijo in EU;

| H. | ker je v skladu s poročilom The Global State of Democracy 2019 (Globalno stanje demokracije v letu 2019), ki ga je izdal inštitut International IDEA, Armenija edina država v Evropi, ki prehaja iz hibridnega režima leta 2017 v demokracijo leta 2018; |
| --- | --- |

H.

ker je v skladu s poročilom The Global State of Democracy 2019 (Globalno stanje demokracije v letu 2019), ki ga je izdal inštitut International IDEA, Armenija edina država v Evropi, ki prehaja iz hibridnega režima leta 2017 v demokracijo leta 2018;

| I. | ker se države vzhodnega partnerstva, zlasti tiste, ki izražajo željo po pridružitvi EU, še naprej soočajo z agresivnimi hibridnimi grožnjami Kremlja, ki želi ohraniti vpliv nanje in preprečiti proces integracije EU ter jim onemogočiti, da bi postale uspešne evropske države; |
| --- | --- |

I.

ker se države vzhodnega partnerstva, zlasti tiste, ki izražajo željo po pridružitvi EU, še naprej soočajo z agresivnimi hibridnimi grožnjami Kremlja, ki želi ohraniti vpliv nanje in preprečiti proces integracije EU ter jim onemogočiti, da bi postale uspešne evropske države;

| J. | ker spremembe dinamičnega mednarodnega sistema izjemno ogrožajo mednarodno varnostno okolje in človekove pravice; |
| --- | --- |

J.

ker spremembe dinamičnega mednarodnega sistema izjemno ogrožajo mednarodno varnostno okolje in človekove pravice;

1.

poudarja mehke energetske instrumente vzhodnega partnerstva, kot je uvedba potovanj brez vizumov, da bi ohranili politično motivacijo za reforme, in je seznanjen z napredkom, ki so ga države članice dosegle pri izvajanju 20 ciljev za leto 2020, medtem ko se o novih smernicah za naslednje desetletje do leta 2030 razpravlja zdaj;

2.

je seznanjen z uspehom pobude vzhodnega partnerstva, ki podpira države, ki so pridružene EU, in jim omogoča hitrejši prehod z izvajanjem reform ter tesnejšim političnim in gospodarskim povezovanjem z EU;

3.

poudarja, da smo se danes znašli v odločilnem trenutku, v katerem bi morali v našo strategijo dodati nove dolgoročne instrumente za pomoč razvitejšim državam vzhodnega partnerstva, da bodo ohranile motivacijo in zagon za reforme za naslednje desetletje do leta 2030, ter da mora EU nadgraditi in reformirati svoje instrumente politike, da bi dosegla isti napredek, kot so ga dosegli naši vzhodni partnerji;

4.

poziva, naj se začne razprava o strateškem načrtu vzhodnega partnerstva, ki bo usmerjeno v prihodnost, za naslednje desetletje, da bi nadaljevali spodbujanje ambicioznejše uporabe diferenciacije in načel „več za več“ in „manj za manj“ ter predstavili novo vodilno pobudo – strategijo trio plus za 2030;

5.

predlaga, naj strategija trio plus za 2030 oblikuje evropski proces za trio z instrumenti za večjo integracijo EU in pridruženih držav, kot je to storil berlinski proces, ki se je začel leta 2014, njegov namen pa je bil okrepiti vodilno vlogo EU in koalicijo podobno mislečih držav članic EU za vključevanje držav Zahodnega Balkana v Unijo; poleg tega predlaga dejavno politiko odprtih vrat EU za tiste države vzhodnega partnerstva, ki so dosegle velik in dragocen napredek;

6.

poziva, naj bo strategija trio plus za 2030 ambiciozen evropski geopolitični instrument, ki bo uporabil novo generacijo institucij in politik, sporazumov o trajnostni trgovini in stabilizaciji ter njihovih instrumentov (podporna skupina EU za trio, investicijska platforma za trio, evropski zeleni dogovor, digitalna Evropa, spodbujanje evropskega načina življenja in evropske demokracije, sporazumi o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju (ACAA), načrt za povezljivost, TEN, Obzorje 2020, konferenca o prihodnosti Evrope in druge pobude EU);

7.

poudarja, da bosta nadaljnje nazadovanje na področju demokracije, reform in pravne države ter erozija evropske usmerjenosti v državah tria ogrozila strategijo trio plus 2030, kot je navedeno zgoraj;

8.

poudarja, da bi morala strategija trio plus za 2030 dopolnjevati instrumente vzhodnega partnerstva in ne bi smela nadomeščati obstoječih pobud na tem področju ter da bo prispevala k razpravi o tem, kako povečati učinkovitost politike vzhodnega partnerstva;

9.

predlaga celovitejši in razširjen strateški format trio + 1 z vključitvijo Armenije, ki bo temeljil na načelih in stališčih, ki so bila ponovno potrjena v celovitem in okrepljenem sporazumu o partnerstvu med Armenijo in Evropsko unijo;

10.

ugotavlja, da bo uspeh držav tria, pridruženih EU, pri izvajanju reform za vključevanje v EU ustvaril nove spodbude za preostale države vzhodnega partnerstva, da bi izbrale ambiciozno pot evropskega povezovanja;

11.

poudarja, da bo imela strategija 2030 za trio, ki jo podpira evropski proces za trio držav, zelo pozitiven preobrazbeni učinek na mnenje ruskih državljanov, da bi jim pomagali pri prizadevanjih za odprto demokratično evropsko državo;

12.

poziva, naj se takoj vzpostavijo skupni mehanizmi, da bi se lahko zoperstavili hibridnim grožnjam Kremlja, ki ogrožajo enotnost in varnost EU v tistih državah vzhodnega partnerstva, ki si prizadevajo za zbliževanje z EU;

13.

ugotavlja, da bo uspeh vzhodnega partnerstva z vključitvijo evropskega procesa za trio in strategije trio plus za 2030 ključnega pomena tako za države vzhodnega sosedstva kot za EU, ker bo najbolj prispeval k oblikovanju Evrope, ki je „celovita, svobodna in kjer vlada mir“, ta uspeh pa bo izkoreninil ločnice na evropski celini, ki še vedno prisotne med državami vzhodnega partnerstva in ostalim delom EU;

14.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Evropskemu svetu, Evropski komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarju za evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav.

---