# Euroopa Liidu C 242E/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 242E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide16. oktoober 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 242E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide16. oktoober 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2007/C 242E/01 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 11/2007, 23. juuli 2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga vastu võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta | 1 |
| 2007/C 242E/02 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 12/2007, 23. juuli 2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (Merestrateegia raamdirektiiv) (
  1
  ) | 11 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2007/C 242E/01

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 11/2007, 23. juuli 2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga vastu võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta

1

2007/C 242E/02

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 12/2007, 23. juuli 2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (Merestrateegia raamdirektiiv) (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 16.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 242/1

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) NR 11/2007,

23. juuli 2007,

eesmärgiga vastu võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2007/EÜ tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta

(2007/C 242 E/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 95 ja 135,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus ja liikmesriigid on võtnud endale Lissaboni tegevuskava alusel kohustuse suurendada Euroopas tegutsevate ettevõtete konkurentsivõimet. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsusele 2004/387/EÜ (üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitlusvõimelise osutamise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele (IDABC)) (3) peaksid komisjon ja liikmesriigid tagama tõhusad, tulemuslikud ja koostalitlusvõimelised teabe- ja sidesüsteemid, et vahetada teavet riikide haldusasutuste ja ühenduse kodanike vahel. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus ja liikmesriigid on võtnud endale Lissaboni tegevuskava alusel kohustuse suurendada Euroopas tegutsevate ettevõtete konkurentsivõimet. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsusele 2004/387/EÜ (üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitlusvõimelise osutamise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele (IDABC)) (3) peaksid komisjon ja liikmesriigid tagama tõhusad, tulemuslikud ja koostalitlusvõimelised teabe- ja sidesüsteemid, et vahetada teavet riikide haldusasutuste ja ühenduse kodanike vahel.

| (2) | Otsuses 2004/387/EÜ sätestatud e-valitsusega seotud üleeuroopaline tegevus nõuab meetmeid, millega suurendada tollikontrolli korralduse tõhusust ning tagada andmete tõrgeteta liikumine, et muuta tollivormistus tõhusamaks, vähendada halduskoormust, aidata võidelda pettuse, organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu, teenida fiskaalhuve, kaitsta intellektuaalset omandit ja kultuuripärandit ning aidata suurendada kaupade ohutust ja rahvusvahelise kaubanduse turvalisust ning parandada tervise- ja keskkonnakaitset. Seepärast on teabe- ja sidetehnoloogia kasutuselevõtmine tollieesmärkidel ülioluline. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses 2004/387/EÜ sätestatud e-valitsusega seotud üleeuroopaline tegevus nõuab meetmeid, millega suurendada tollikontrolli korralduse tõhusust ning tagada andmete tõrgeteta liikumine, et muuta tollivormistus tõhusamaks, vähendada halduskoormust, aidata võidelda pettuse, organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu, teenida fiskaalhuve, kaitsta intellektuaalset omandit ja kultuuripärandit ning aidata suurendada kaupade ohutust ja rahvusvahelise kaubanduse turvalisust ning parandada tervise- ja keskkonnakaitset. Seepärast on teabe- ja sidetehnoloogia kasutuselevõtmine tollieesmärkidel ülioluline.

| (3) | Nõukogu 5. detsembri 2003. aasta resolutsioonis tolli ja kaubanduse lihtsa ja paberivaba töökeskkonna loomise kohta, (4) mis järgnes komisjoni teatisele tolli ja kaubanduse lihtsa ja paberivaba töökeskkonna kohta, kutsutakse komisjoni üles koostama tihedas koostöös liikmesriikidega mitmeaastase strateegilise plaani ühenduse ühtse ja koostalitlusvõimelise elektroonilise tollikeskkonna loomiseks. Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (5) nõutakse andmetöötlusmeetodite kasutamist ülddeklaratsioonide esitamiseks ja tollide vahel andmete elektrooniliseks vahetamiseks, et tollikontroll põhineks automatiseeritud riskianalüüsisüsteemidel. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 5. detsembri 2003. aasta resolutsioonis tolli ja kaubanduse lihtsa ja paberivaba töökeskkonna loomise kohta, (4) mis järgnes komisjoni teatisele tolli ja kaubanduse lihtsa ja paberivaba töökeskkonna kohta, kutsutakse komisjoni üles koostama tihedas koostöös liikmesriikidega mitmeaastase strateegilise plaani ühenduse ühtse ja koostalitlusvõimelise elektroonilise tollikeskkonna loomiseks. Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (5) nõutakse andmetöötlusmeetodite kasutamist ülddeklaratsioonide esitamiseks ja tollide vahel andmete elektrooniliseks vahetamiseks, et tollikontroll põhineks automatiseeritud riskianalüüsisüsteemidel.

| (4) | Seepärast on vaja sätestada eesmärgid, mis tuleb saavutada tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna loomisel, samuti selleks vajalik struktuur, vahendid ja tähtajad. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on vaja sätestada eesmärgid, mis tuleb saavutada tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna loomisel, samuti selleks vajalik struktuur, vahendid ja tähtajad.

| (5) | Komisjon peaks käesolevat otsust rakendama tihedas koostöös liikmesriikidega. Seepärast on vaja määrata kindlaks asjaomaste osapoolte vastutus ja ülesanded ning sätestada, kuidas jagada kulusid komisjoni ja liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon peaks käesolevat otsust rakendama tihedas koostöös liikmesriikidega. Seepärast on vaja määrata kindlaks asjaomaste osapoolte vastutus ja ülesanded ning sätestada, kuidas jagada kulusid komisjoni ja liikmesriikide vahel.

| (6) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid side- ja teabevahetussüsteemide ühenduse ja siseriiklike osade eest vastutama koos vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2003. aasta otsuses nr 253/2003/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse tollialane tegevusprogramm („Toll 2007”)) (6) sätestatud põhimõtetele ning võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2002. aasta otsust nr 2235/2002/EÜ (millega võetakse vastu siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2003–2007”)) (7). |
| --- | --- |

(6)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid side- ja teabevahetussüsteemide ühenduse ja siseriiklike osade eest vastutama koos vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2003. aasta otsuses nr 253/2003/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse tollialane tegevusprogramm („Toll 2007”)) (6) sätestatud põhimõtetele ning võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2002. aasta otsust nr 2235/2002/EÜ (millega võetakse vastu siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2003–2007”)) (7).

| (7) | Käesoleva otsuse järgimise ning arendatavate eri süsteemide vahelise ühtsuse tagamiseks on vaja kehtestada järelevalvemehhanism. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsuse järgimise ning arendatavate eri süsteemide vahelise ühtsuse tagamiseks on vaja kehtestada järelevalvemehhanism.

| (8) | Liikmesriikide ja komisjoni korrapärased aruanded peaksid andma teavet käesoleva otsuse rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriikide ja komisjoni korrapärased aruanded peaksid andma teavet käesoleva otsuse rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (9) | Paberivaba keskkonna saavutamiseks on vaja tihedat koostööd komisjoni, tolli ja ettevõtjate vahel. Selle koostöö hõlbustamiseks peaks tollipoliitika töörühm tagama käesoleva otsuse rakendamiseks vajalike tegevuste koordineerimise. Ettevõtjatega tuleks konsulteerida nii siseriiklikul kui ühenduse tasandil igas kõnealuste tegevuste ettevalmistamise etapis. |
| --- | --- |

(9)

Paberivaba keskkonna saavutamiseks on vaja tihedat koostööd komisjoni, tolli ja ettevõtjate vahel. Selle koostöö hõlbustamiseks peaks tollipoliitika töörühm tagama käesoleva otsuse rakendamiseks vajalike tegevuste koordineerimise. Ettevõtjatega tuleks konsulteerida nii siseriiklikul kui ühenduse tasandil igas kõnealuste tegevuste ettevalmistamise etapis.

| (10) | Ühinevatel riikidel ja kandidaatriikidel tuleks lubada nendes tegevustes osaleda, pidades silmas ühinemiseks ettevalmistumist. |
| --- | --- |

(10)

Ühinevatel riikidel ja kandidaatriikidel tuleks lubada nendes tegevustes osaleda, pidades silmas ühinemiseks ettevalmistumist.

| (11) | Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna loomist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda selle ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(11)

Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna loomist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda selle ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (12) | Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8). |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8).

| (13) | Komisjonile tuleks eeskätt anda volitus pikendada käesoleva otsuse artikli 4 lõigetes 2, 3 ja 5 sätestatud tähtaegu. Kuna need meetmed on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva otsuse vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, |
| --- | --- |

(13)

Komisjonile tuleks eeskätt anda volitus pikendada käesoleva otsuse artikli 4 lõigetes 2, 3 ja 5 sätestatud tähtaegu. Kuna need meetmed on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva otsuse vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Elektroonilised tollisüsteemid

Komisjon ja liikmesriigid loovad turvalised, ühtsed, koostalitlusvõimelised ja juurdepääsetavad elektroonilised tollisüsteemid tollideklaratsioonides, tollideklaratsioonidele lisatud dokumentides ja sertifikaatides sisalduva teabe ning muu asjakohase teabe vahetamiseks.

Komisjon ja liikmesriigid loovad kõnealuste elektrooniliste tollisüsteemide käitamiseks struktuuri ja tagavad selleks vahendid.

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Artiklis 1 osutatud elektroonilised tollisüsteemid kavandatakse nii, et nad vastaksid järgmistele eesmärkidele:

| a) | impordi- ja ekspordiprotseduuride hõlbustamine; |
| --- | --- |

a)

impordi- ja ekspordiprotseduuride hõlbustamine;

| b) | halduskulude ja nõuetele vastamise kulude vähendamine ning tollivormistuse kiirendamine; |
| --- | --- |

b)

halduskulude ja nõuetele vastamise kulude vähendamine ning tollivormistuse kiirendamine;

| c) | kaupade kontrolliga seotud ühise lähenemisviisi koordineerimine; |
| --- | --- |

c)

kaupade kontrolliga seotud ühise lähenemisviisi koordineerimine;

| d) | kõigi tollimaksude ja muude tasude nõuetekohase kogumise tagamisele kaasaaitamine; |
| --- | --- |

d)

kõigi tollimaksude ja muude tasude nõuetekohase kogumise tagamisele kaasaaitamine;

| e) | rahvusvahelist tarneahelat käsitleva asjakohase teabe kiire andmise ja saamise tagamine; |
| --- | --- |

e)

rahvusvahelist tarneahelat käsitleva asjakohase teabe kiire andmise ja saamise tagamine;

| f) | andmete tõrgeteta liikumise võimaldamine eksportivate ja importivate riikide ametiasutuste vahel ning tolli ja ettevõtjate vahel, võimaldades süsteemi sisestatud andmeid uuesti kasutada. |
| --- | --- |

f)

andmete tõrgeteta liikumise võimaldamine eksportivate ja importivate riikide ametiasutuste vahel ning tolli ja ettevõtjate vahel, võimaldades süsteemi sisestatud andmeid uuesti kasutada.

Elektrooniliste tollisüsteemide integreerimine ja areng on esimeses lõigus sätestatud eesmärkidega proportsionaalne.

2.   Lõike 1 esimeses lõigus sätestatud eesmärgid saavutatakse vähemalt järgmiste vahendite abil:

| a) | ühtlustatud teabevahetus rahvusvaheliselt aktsepteeritud andmemudelite ja sõnumite vormingute põhjal; |
| --- | --- |

a)

ühtlustatud teabevahetus rahvusvaheliselt aktsepteeritud andmemudelite ja sõnumite vormingute põhjal;

| b) | tolli- ja tolliga seonduvate protsesside ümberkorraldamine eesmärgiga optimeerida nende tõhusust ja tulemuslikkust, lihtsustada neid ning vähendada tollinõuetele vastamise kulusid; |
| --- | --- |

b)

tolli- ja tolliga seonduvate protsesside ümberkorraldamine eesmärgiga optimeerida nende tõhusust ja tulemuslikkust, lihtsustada neid ning vähendada tollinõuetele vastamise kulusid;

| c) | ettevõtjatele mitmesuguste selliste elektrooniliste tolliteenuste pakkumine, mis võimaldavad neil samal viisil suhelda mis tahes liikmesriigi tolliga. |
| --- | --- |

c)

ettevõtjatele mitmesuguste selliste elektrooniliste tolliteenuste pakkumine, mis võimaldavad neil samal viisil suhelda mis tahes liikmesriigi tolliga.

3.   Lõike 1 kohaldamiseks edendab ühendus elektrooniliste tollisüsteemide ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide tollisüsteemide vahelist koostalitlusvõimet ning elektrooniliste tollisüsteemide juurdepääsetavust kolmandate riikide ettevõtjatele, et luua rahvusvahelisel tasandil paberivaba keskkond, kui nii on sätestatud rahvusvaheliste lepingutega ning vastavalt nõuetekohasele rahastamiskorrale.

Artikkel 3

Andmevahetus

1.   Ühenduse ja liikmesriikide elektroonilised tollisüsteemid võimaldavad andmete vahetust liikmesriikide tollide vahel ning liikmesriikide tollide ja järgmiste isikute vahel:

| a) | ettevõtjad; |
| --- | --- |

a)

ettevõtjad;

| b) | komisjon; |
| --- | --- |

b)

komisjon;

| c) | muud kaupade rahvusvahelise liikumisega seotud asutused või ametid (edaspidi „muud asutused või ametid”). |
| --- | --- |

c)

muud kaupade rahvusvahelise liikumisega seotud asutused või ametid (edaspidi „muud asutused või ametid”).

2.   Teabe avaldamisel või edastamisel tuleb täiel määral järgida kehtivaid andmekaitsealaseid sätteid, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (9) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (10).

Artikkel 4

Süsteemid, teenused ja tähtajad

1.   Liikmesriigid rakendavad koostöös komisjoniga vastavalt kehtivates õigusaktides sätestatud nõuetele ja tähtaegadele tööle järgmised elektroonilised tollisüsteemid:

| a) | transiidisüsteemiga koostalitlusvõimelised impordi- ja ekspordisüsteemid, mis tagavad andmete tõrgeteta liikumise ühest tollisüsteemist teise kogu ühenduses; |
| --- | --- |

a)

transiidisüsteemiga koostalitlusvõimelised impordi- ja ekspordisüsteemid, mis tagavad andmete tõrgeteta liikumise ühest tollisüsteemist teise kogu ühenduses;

| b) | identifitseerimis- ja registreerimissüsteem ettevõtjatele, mis on koostalitlusvõimeline volitatud ettevõtjate süsteemiga ja milles ettevõtjad peavad ainult üks kord registreeruma suhtlemiseks tolliga kogu ühenduse territooriumil, võttes arvesse olemasolevaid ühenduse või siseriiklikke süsteeme; |
| --- | --- |

b)

identifitseerimis- ja registreerimissüsteem ettevõtjatele, mis on koostalitlusvõimeline volitatud ettevõtjate süsteemiga ja milles ettevõtjad peavad ainult üks kord registreeruma suhtlemiseks tolliga kogu ühenduse territooriumil, võttes arvesse olemasolevaid ühenduse või siseriiklikke süsteeme;

| c) | süsteem volitatud ettevõtjate sertifikaatide andmise menetluse jaoks, sealhulgas teavitamis- ja konsulteerimisprotsessi jaoks, volitatud ettevõtjate sertifikaatide haldamiseks ning nende sertifikaatide registreerimiseks tollile juurdepääsu võimaldavas andmebaasis. |
| --- | --- |

c)

süsteem volitatud ettevõtjate sertifikaatide andmise menetluse jaoks, sealhulgas teavitamis- ja konsulteerimisprotsessi jaoks, volitatud ettevõtjate sertifikaatide haldamiseks ning nende sertifikaatide registreerimiseks tollile juurdepääsu võimaldavas andmebaasis.

2.   Liikmesriigid loovad ja käivitavad koostöös komisjoniga ... (11) ühised tolliportaalid, mis annavad ettevõtjatele tollitehingute jaoks kõikides liikmesriikides vajalikku teavet.

3.   Komisjon loob ja käivitab koostöös liikmesriikidega ... (12) integreeritud tariifikeskkonna, mida on võimalik ühendada muude importi ja eksporti käsitlevate süsteemidega komisjonis ja liikmesriikides.

4.   Komisjon hindab partnerluses liikmesriikidega tollipoliitika töörühmas ... (13) ühiseid funktsionaalseid spetsifikatsioone:

| a) | ühtsete juurdepääsupunktide raamistikule, mis võimaldab ettevõtjatel kasutada elektrooniliste tollideklaratsioonide esitamiseks ühtset liidest, isegi kui tolliprotseduur toimub teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

ühtsete juurdepääsupunktide raamistikule, mis võimaldab ettevõtjatel kasutada elektrooniliste tollideklaratsioonide esitamiseks ühtset liidest, isegi kui tolliprotseduur toimub teises liikmesriigis;

| b) | ettevõtjate elektroonilistele liidestele, mille abil nad saavad teha kõiki tolliga seotud toiminguid selle liikmesriigi tollis, kus nad on asutatud, isegi kui on kaasatud mitu liikmesriiki, ning |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate elektroonilistele liidestele, mille abil nad saavad teha kõiki tolliga seotud toiminguid selle liikmesriigi tollis, kus nad on asutatud, isegi kui on kaasatud mitu liikmesriiki, ning

| c) | ühtse liidese teenustele, mis võimaldavad teabe tõrgeteta liikumist ettevõtjate ja tolli, tolli ja komisjoni ning tolli ja muude asutuste või ametite vahel ning võimaldavad ettevõtjatel esitada tollile kogu impordi- ja ekspordivormistuse jaoks vajaliku teabe, sealhulgas muude kui tollialaste õigusaktidega nõutud teabe. |
| --- | --- |

c)

ühtse liidese teenustele, mis võimaldavad teabe tõrgeteta liikumist ettevõtjate ja tolli, tolli ja komisjoni ning tolli ja muude asutuste või ametite vahel ning võimaldavad ettevõtjatel esitada tollile kogu impordi- ja ekspordivormistuse jaoks vajaliku teabe, sealhulgas muude kui tollialaste õigusaktidega nõutud teabe.

5.   Kolme aasta jooksul alates positiivse hinnangu saamisest lõike 4 punktides a ja b osutatud ühistele funktsionaalsetele spetsifikatsioonidele püüavad liikmesriigid koostöös komisjoniga luua ja käivitada ühtsete juurdepääsupunktide raamistiku ja elektroonilised liidesed.

6.   Liikmesriigid ja komisjon püüavad luua ja käivitada ühtse liidese teenuste raamistiku. Selles valdkonnas saavutatud edusammudele antav hinnang esitatakse artiklis 12 osutatud aruannetes.

7.   Ühendus ja liikmesriigid tagavad käesolevas artiklis osutatud süsteemide ja teenuste nõuetekohase hoolduse ja vajalikud parandused.

Artikkel 5

Osad ja kohustused

1.   Elektroonilised tollisüsteemid koosnevad ühenduse vastutusalasse kuuluvatest osadest ja liikmesriigi vastutusalasse kuuluvatest osadest.

2.   Elektrooniliste tollisüsteemide ühenduse vastutusalasse kuuluvad osad hõlmavad eelkõige järgmist:

| a) | seonduvad teostatavuse uuringud ning süsteemi ühised funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid; |
| --- | --- |

a)

seonduvad teostatavuse uuringud ning süsteemi ühised funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid;

| b) | ühised tooted ja teenused, sealhulgas vajalikud ühised võrdlussüsteemid tolli- ja tolliga seonduva teabe jaoks; |
| --- | --- |

b)

ühised tooted ja teenused, sealhulgas vajalikud ühised võrdlussüsteemid tolli- ja tolliga seonduva teabe jaoks;

| c) | ühise teabevõrgu ja ühise süsteemiliidese (CCN/CSI) teenused liikmesriikidele; |
| --- | --- |

c)

ühise teabevõrgu ja ühise süsteemiliidese (CCN/CSI) teenused liikmesriikidele;

| d) | liikmesriikide ja komisjoni koordineerimistegevus, kui elektroonilisi tollisüsteeme rakendatakse ja käitatakse ühenduse ühises vastutusvaldkonnas; |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide ja komisjoni koordineerimistegevus, kui elektroonilisi tollisüsteeme rakendatakse ja käitatakse ühenduse ühises vastutusvaldkonnas;

| e) | komisjoni koordineerimistegevus, kui elektroonilisi tollisüsteeme rakendatakse ja käitatakse ühenduse välises vastutusvaldkonnas, välja arvatud siseriiklikeks vajadusteks kavandatud teenused. |
| --- | --- |

e)

komisjoni koordineerimistegevus, kui elektroonilisi tollisüsteeme rakendatakse ja käitatakse ühenduse välises vastutusvaldkonnas, välja arvatud siseriiklikeks vajadusteks kavandatud teenused.

3.   Elektrooniliste tollisüsteemide liikmesriigi vastutusalasse kuuluvad osad hõlmavad eelkõige järgmist:

| a) | süsteemi siseriiklikud funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid; |
| --- | --- |

a)

süsteemi siseriiklikud funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid;

| b) | siseriiklikud süsteemid, sealhulgas andmebaasid; |
| --- | --- |

b)

siseriiklikud süsteemid, sealhulgas andmebaasid;

| c) | võrguühendus tolli ja ettevõtjate ning tolli ja muude asutuste või ametite vahel sama liikmesriigi piires; |
| --- | --- |

c)

võrguühendus tolli ja ettevõtjate ning tolli ja muude asutuste või ametite vahel sama liikmesriigi piires;

| d) | tarkvara või seadmed, mida liikmesriik peab süsteemi täielikuks rakendamiseks vajalikuks. |
| --- | --- |

d)

tarkvara või seadmed, mida liikmesriik peab süsteemi täielikuks rakendamiseks vajalikuks.

Artikkel 6

Komisjoni ülesanded

Komisjon tagab eelkõige järgmise:

| a) | elektrooniliste tollisüsteemide ühenduse vastutusalasse kuuluvate osade loomise, vastavuskatsete, kasutuselevõtu, käitamise ja toetuse koordineerimine; |
| --- | --- |

a)

elektrooniliste tollisüsteemide ühenduse vastutusalasse kuuluvate osade loomise, vastavuskatsete, kasutuselevõtu, käitamise ja toetuse koordineerimine;

| b) | käesolevas otsuses sätestatud süsteemide ja teenuste koordineerimise e-valitsusega seotud muude asjakohaste projektidega ühenduse tasandil; |
| --- | --- |

b)

käesolevas otsuses sätestatud süsteemide ja teenuste koordineerimise e-valitsusega seotud muude asjakohaste projektidega ühenduse tasandil;

| c) | talle antud ülesannete täitmise artikli 8 lõikes 2 ettenähtud mitmeaastase strateegilise plaani kohaselt; |
| --- | --- |

c)

talle antud ülesannete täitmise artikli 8 lõikes 2 ettenähtud mitmeaastase strateegilise plaani kohaselt;

| d) | ühenduse ja liikmesriigi vastutusalasse kuuluvate osade väljatöötamise koordineerimise, pidades silmas projektide sünkroniseeritud rakendamist; |
| --- | --- |

d)

ühenduse ja liikmesriigi vastutusalasse kuuluvate osade väljatöötamise koordineerimise, pidades silmas projektide sünkroniseeritud rakendamist;

| e) | elektrooniliste tolliteenuste ja ühtse kontrollpunkti teenuste koordineerimise ühenduse tasandil nende edendamiseks ja rakendamiseks siseriiklikul tasandil; |
| --- | --- |

e)

elektrooniliste tolliteenuste ja ühtse kontrollpunkti teenuste koordineerimise ühenduse tasandil nende edendamiseks ja rakendamiseks siseriiklikul tasandil;

| f) | koolitusvajaduste koordineerimise. |
| --- | --- |

f)

koolitusvajaduste koordineerimise.

Artikkel 7

Liikmesriikide ülesanded

1.   Liikmesriigid tagavad eelkõige järgmise:

| a) | elektrooniliste tollisüsteemide liikmesriigi vastutusalasse kuuluvate osade loomise, vastavuskatsete, kasutuselevõtu, käitamise ja toetuse koordineerimise; |
| --- | --- |

a)

elektrooniliste tollisüsteemide liikmesriigi vastutusalasse kuuluvate osade loomise, vastavuskatsete, kasutuselevõtu, käitamise ja toetuse koordineerimise;

| b) | käesolevas otsuses sätestatud süsteemide ja teenuste koordineerimise e-valitsusega seotud muude asjakohaste projektidega siseriiklikul tasandil; |
| --- | --- |

b)

käesolevas otsuses sätestatud süsteemide ja teenuste koordineerimise e-valitsusega seotud muude asjakohaste projektidega siseriiklikul tasandil;

| c) | neile antud ülesannete täitmise artikli 8 lõikes 2 sätestatud mitmeaastase strateegilise plaani kohaselt; |
| --- | --- |

c)

neile antud ülesannete täitmise artikli 8 lõikes 2 sätestatud mitmeaastase strateegilise plaani kohaselt;

| d) | komisjoni korrapärase teavitamise võetud meetmetest, millega tagatakse, et nende asjaomastel asutustel või ettevõtjatel oleks võimalik elektroonilisi tollisüsteeme täielikult kasutada; |
| --- | --- |

d)

komisjoni korrapärase teavitamise võetud meetmetest, millega tagatakse, et nende asjaomastel asutustel või ettevõtjatel oleks võimalik elektroonilisi tollisüsteeme täielikult kasutada;

| e) | elektrooniliste tolliteenuste ja ühtse liidese teenuste edendamise ja rakendamise siseriiklikul tasandil; |
| --- | --- |

e)

elektrooniliste tolliteenuste ja ühtse liidese teenuste edendamise ja rakendamise siseriiklikul tasandil;

| f) | tolliametnike ja teiste pädevate ametnike vajaliku koolituse. |
| --- | --- |

f)

tolliametnike ja teiste pädevate ametnike vajaliku koolituse.

2.   Liikmesriigid hindavad igal aastal artikli 4 ja artikli 8 lõikes 2 sätestatud mitmeaastase strateegilise plaani järgimiseks vajalikke inimressursse, eelarvet ja tehnilisi vahendeid ning teatavad nendest komisjonile.

3.   Kui on oht, et liikmesriigi kavandatav meede seoses elektrooniliste tollisüsteemide loomise või käitamisega võib kahjustada nende süsteemide üldist koostalitlusvõimet või toimimist, teavitab asjaomane liikmesriik sellest enne sellise meetme võtmist komisjoni.

Artikkel 8

Strateegia ja koordineerimine

1.   Komisjon tagab partnerluses liikmesriikidega tollipoliitika töörühmas järgmise:

| a) | strateegiate, vajalike vahendite ja väljatöötamisetappide kindlaksmääramise; |
| --- | --- |

a)

strateegiate, vajalike vahendite ja väljatöötamisetappide kindlaksmääramise;

| b) | elektroonilise tolliga seotud kõigi tegevuste koordineerimise, et tagada vahendite, sealhulgas siseriiklikul ja ühenduse tasandil juba kasutusel olevate vahendite kasutamine parimal ja tõhusaimal viisil; |
| --- | --- |

b)

elektroonilise tolliga seotud kõigi tegevuste koordineerimise, et tagada vahendite, sealhulgas siseriiklikul ja ühenduse tasandil juba kasutusel olevate vahendite kasutamine parimal ja tõhusaimal viisil;

| c) | õiguslike ja rakenduslike ning koolituse ja IT arenguga seotud aspektide koordineerimise ning tollile ja ettevõtjatele nende aspektide kohta teabe andmise; |
| --- | --- |

c)

õiguslike ja rakenduslike ning koolituse ja IT arenguga seotud aspektide koordineerimise ning tollile ja ettevõtjatele nende aspektide kohta teabe andmise;

| d) | kõigi asjaomaste osapoolte rakendamisalase tegevuse koordineerimise; |
| --- | --- |

d)

kõigi asjaomaste osapoolte rakendamisalase tegevuse koordineerimise;

| e) | artiklis 4 sätestatud tähtaegadest kinnipidamise asjaomaste osapoolte poolt. |
| --- | --- |

e)

artiklis 4 sätestatud tähtaegadest kinnipidamise asjaomaste osapoolte poolt.

2.   Komisjon koostab partnerluses liikmesriikidega tollipoliitika töörühmas mitmeaastase strateegilise plaani, millega jaotakse komisjoni ja liikmesriikide vahel ülesanded, ning ajakohastab seda.

Artikkel 9

Vahendid

1.   Elektrooniliste tollisüsteemide loomiseks, käitamiseks ja arendamiseks vastavalt artiklile 4 tagab ühendus inimressursi, eelarve- ja tehnilised vahendid, mis on vajalikud ühenduse vastutusalasse kuuluvate osade jaoks.

2.   Elektrooniliste tollisüsteemide loomiseks, käitamiseks ja arendamiseks vastavalt artiklile 4 tagavad liikmesriigid inimressursi, eelarve- ja tehnilised vahendid, mis on vajalikud liikmesriigi vastutusalasse kuuluvate osade jaoks.

Artikkel 10

Finantssätted

1.   Ilma et see piiraks kulude kandmist kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt artikli 2 lõike 3 raames, jagatakse käesoleva otsuse rakendamisega seotud kulud ühenduse ja liikmesriikide vahel vastavalt käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 sätetele.

2.   Ühendus kannab artikli 5 lõikes 2 osutatud ühenduse vastutusalasse kuuluvate osade kavandamise, omandamise, paigaldamise, käitamise ja hooldusega seotud kulud vastavalt otsuses nr 253/2003/EÜ sätestatud programmile „Toll 2007” ja selle mis tahes jätkuprogrammile.

3.   Liikmesriigid kannavad artikli 5 lõikes 3 osutatud liikmesriigi vastutusalasse kuuluvate osade, sealhulgas muude asutuste või ametite ja ettevõtjatega ühtsete liideste loomise ja käitamisega seotud kulud.

4.   Liikmesriigid tõhustavad kulude minimeerimise eesmärgil koostööd, töötades välja kulude jagamise mudelid ja ühised lahendused.

Artikkel 11

Järelevalve

1.   Komisjon astub kõik vajalikud sammud, et kontrollida, kas ühenduse eelarvest rahastatavaid meetmeid rakendatakse vastavalt käesolevale otsusele ning kas saavutatud tulemused on kooskõlas artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud eesmärkidega.

2.   Komisjon jälgib korrapäraselt partnerluses liikmesriikidega tollipoliitika töörühmas iga liikmesriigi ja komisjoni edusamme artikli 4 järgimisel, et määrata kindlaks, kas artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud eesmärgid on saavutatud ning kuidas parandada elektrooniliste tollisüsteemide rakendamisega seotud tegevuste tulemuslikkust.

Artikkel 12

Aruanded

1.   Liikmesriigid annavad komisjonile korrapäraselt aru iga neile artikli 8 lõikes 2 osutatud mitmeaastase strateegilise plaani alusel antud ülesande täitmisel saavutatud edusammudest. Nad teatavad komisjonile nende ülesannete lõpuleviimisest.

2.   Hiljemalt iga aasta 31. märtsil esitavad liikmesriigid komisjonile iga-aastase eduaruande, mis hõlmab eelmise aasta ajavahemikku 1. jaanuarist 31. detsembrini. Nimetatud iga-aastased aruanded koostatakse komisjoni poolt partnerluses liikmesriikidega tollipoliitika töörühmas kehtestatud formaadis.

3.   Hiljemalt iga aasta 30. juuniks koostab komisjon lõikes 2 osutatud iga-aastaste aruannete põhjal koondaruande, milles hinnatakse liikmesriikide ja komisjoni poolt eelkõige artikli 4 järgimisel saavutatud edusamme ning võimalikku vajadust pikendada artikli 4 lõigetes 2, 3 ja 5 osutatud tähtaegu, ning esitab selle aruande asjaomastele osapooltele ja tollipoliitika töörühmale täiendavaks arutamiseks.

4.   Lisaks sisaldab lõikes 3 osutatud koondaruanne kõikide järelevalvekülastuste, mida võidakse läbi viia, tulemusi. See aruanne sisaldab samuti muude kontrollide tulemusi ning selles võib esitada meetodid ja kriteeriumid, mida kasutatakse edaspidistel hindamistel, eelkõige selle hindamisel, mil määral on elektroonilised tollisüsteemid koostalitlusvõimelised ning kuidas nad töötavad.

Artikkel 13

Ettevõtjatega konsulteerimine

Komisjon ja liikmesriigid konsulteerivad korrapäraselt ettevõtjatega artiklis 4 nimetatud süsteemide ja teenuste ettevalmistamise, väljatöötamise ja kasutuselevõtu kõikidel etappidel.

Komisjon ja iga liikmesriik loob konsulteerimismehhanismi, mille raames kogunevad korrapäraselt ettevõtjate esindajad.

Artikkel 14

Ühinevad riigid ja kandidaatriigid

Komisjon teavitab riike, mis on tunnustatud kui ühinevad riigid või kandidaatriigid, artiklis 4 sätestatud süsteemide ja teenuste ettevalmistamisest, väljatöötamisest ja kasutuselevõtust ning võimaldab neil selles osaleda.

Artikkel 15

Rakendusmeetmed

Artikli 4 lõigetes 2, 3 ja 5 sätestatud tähtaegu pikendatakse vastavalt artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 16

Komitee

1.   Komisjoni abistab tolliseadustiku komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 18

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 47.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 23. juuli 2007. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 144, 30.4.2004, lk 65.

3

(4)  ELT C 305, 16.12.2003, lk 1.

4

(5)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

5

(6)  ELT L 36, 12.12.2003, lk 1. Otsust on muudetud otsusega (EÜ) nr 787/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 12).

6

(7)  EÜT L 341, 17.12.2002, lk 1. Otsust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 885/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 1).

7

(8)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

8

(9)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

9

(10)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

10

(11)  Kolme aasta jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist.

11

(12)  Viie aasta jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest.

12

(13)  Kolme aasta jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest.

13

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon esitas eespool nimetatud ettepaneku nõukogule 5. detsembril 2005. aastal (1).

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse esimesel lugemisel 12. detsembril 2006 ega teinud ettepanekusse ühtegi muudatust.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas 13. septembril 2006. aastal oma arvamuse (2).

Nõukogu võttis kaasotsustamismenetluse kohaselt (EÜ asutamislepingu artikkel 251) 23. juulil 2007 parlamendi esimest lugemist arvesse võttes vastu oma ühise seisukoha otsuse eelnõu kohta.

II.   EESMÄRK

Kavandatava otsuse eesmärk on luua nii kehtiva kui ka ajakohastatava tolliseadustiku alusel koostalitlusvõimeliste ja juurdepääsetavate automatiseeritud tollisüsteemide rakendamise ning protsesside ja teenuste kooskõlastamise vahend. Vahendi eesmärk on luua vajalikud kohustused erinevate elektrooniliste tollisüsteemide rakendamiseks ja tingimused nn ühtse liidese (Single Window) ning ühtse kontrollpunkti (One-Stop-Shop) rakendamise kohustuste jaoks. Otsuse põhieesmärk on tolli ja kaubanduse lihtsa ning paberivaba keskkonna väljatöötamiseks määrata ajakohastatava tolliseadustiku jõustumise ajaks kindlaks, milliseid meetmeid on kõikidel sidusrühmadel vaja võtta ning millistest tähtaegadest on neil vaja kinni pidada.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldist

Nõukogu nõustub oma ühises seisukohas ettepaneku eesmärgiga, milleks on luua tolli ja kaubanduse paberivaba keskkond. Arvestades aga sellisele ambitsioonikale projektile omaseid tehnilisi raskusi, mis on seotud märkimisväärsete vahendite eraldamisega riikide valitsuste poolt, pooldab nõukogu järk-järgulist lähenemist, mis võimaldab elektrooniliste süsteemide astmelist rakendamist.

2.   Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud

Euroopa Parlament ei võtnud vastu ühtegi ettepanekut käsitlevat muudatusettepanekut.

3.   Nõukogu poolt sisse toodud uued elemendid

Ühise seisukoha peamised punktid, mis erinevad komisjoni ettepanekust, on järgmised:

| | Põhjendused 12 ja 13
  Need uued põhjendused viitavad koostoimes artiklitega 15 ja 16, millega volitatakse komisjoni võtma vastu rakendusmeetmed, artikli 4 lõigetes 2, 3 ja 5 sätestatud tähtaegade pikendamisele. Kuna tegemist on üldmeetmetega, mille eesmärk on muuta otsuse vähemolulisi elemente, tuleks need vastu võtta nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuses 1999/468/EÜ (muudetud otsusega 2006/512/EÜ) sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

Põhjendused 12 ja 13

Need uued põhjendused viitavad koostoimes artiklitega 15 ja 16, millega volitatakse komisjoni võtma vastu rakendusmeetmed, artikli 4 lõigetes 2, 3 ja 5 sätestatud tähtaegade pikendamisele. Kuna tegemist on üldmeetmetega, mille eesmärk on muuta otsuse vähemolulisi elemente, tuleks need vastu võtta nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuses 1999/468/EÜ (muudetud otsusega 2006/512/EÜ) sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

| | Artikkel 1 — Elektroonilised tollisüsteemid
  Sõnastust on muudetud selgitamaks, et elektrooniline vahetus hõlmab tollideklaratsioonides sisalduvat teavet, tollideklaratsioonidele lisatud dokumente, sertifikaate ja muud asjakohast teavet. |
| --- | --- |

Artikkel 1 — Elektroonilised tollisüsteemid

Sõnastust on muudetud selgitamaks, et elektrooniline vahetus hõlmab tollideklaratsioonides sisalduvat teavet, tollideklaratsioonidele lisatud dokumente, sertifikaate ja muud asjakohast teavet.

| | Artikkel 2 — Eesmärgid






  — | lõike 1 punkt c: sõnad „ning aitavad kinni pidada ohtlikke ja salakaupu” jäeti välja, kuna see eesmärk oli juba hõlmatud sõnadega „kaupade kontroll”; |
| --- | --- | --- |

Artikkel 2 — Eesmärgid

—

lõike 1 punkt c: sõnad „ning aitavad kinni pidada ohtlikke ja salakaupu” jäeti välja, kuna see eesmärk oli juba hõlmatud sõnadega „kaupade kontroll”;

| — | lõike 1 punkt d: lisati sõna „kaasaaitamine” märkimaks, et sellised elektroonilised süsteemid ei taga tollimaksude kogumist, kuid aitavad tolliasutusi selle ülesande täitmisel. Kooskõlas ajakohastatavat tolliseadustikku käsitleva ettepaneku tekstiga lisati sõnad „kõigi tollimaksude ja muude tasude”; |
| --- | --- |

—

lõike 1 punkt d: lisati sõna „kaasaaitamine” märkimaks, et sellised elektroonilised süsteemid ei taga tollimaksude kogumist, kuid aitavad tolliasutusi selle ülesande täitmisel. Kooskõlas ajakohastatavat tolliseadustikku käsitleva ettepaneku tekstiga lisati sõnad „kõigi tollimaksude ja muude tasude”;

| — | lõike 1 punkt e: lisati sõna „saamine” kajastamaks asjaolu, et teave peaks liikuma edasi ja tagasi rahvusvahelises tarneahelas; |
| --- | --- |

—

lõike 1 punkt e: lisati sõna „saamine” kajastamaks asjaolu, et teave peaks liikuma edasi ja tagasi rahvusvahelises tarneahelas;

| — | lõike 1 punkt f: uue sõnastusega korraldatakse ümber andmete liikumine eksportivate ja importivate riikide ametiasutuste vahel ning tolliasutuste ja ettevõtjate vahel; |
| --- | --- |

—

lõike 1 punkt f: uue sõnastusega korraldatakse ümber andmete liikumine eksportivate ja importivate riikide ametiasutuste vahel ning tolliasutuste ja ettevõtjate vahel;

| — | lõike 2 punkt b sõnastust muudeti, et võtta arvesse tolliga seonduvaid protsesse kooskõlas lõikes 1 sätestatud eesmärkidega; |
| --- | --- |

—

lõike 2 punkt b sõnastust muudeti, et võtta arvesse tolliga seonduvaid protsesse kooskõlas lõikes 1 sätestatud eesmärkidega;

| — | lõike 2 punkt c: subsidiaarsuse põhimõte, mida mainitakse juba põhjenduses 11, hõlmab kogu otsust ning seega ei peaks seda siin kordama; |
| --- | --- |

—

lõike 2 punkt c: subsidiaarsuse põhimõte, mida mainitakse juba põhjenduses 11, hõlmab kogu otsust ning seega ei peaks seda siin kordama;

| — | lõige 3: nõukogu leiab, et edendada tuleb elektrooniliste süsteemide koostalitlusvõimet ning seda mitte üksnes kolmandate riikide tollisüsteemidega, vaid ka rahvusvaheliste organisatsioonide vastavate süsteemidega, eeldusel, et selle eesmärgi suhtes kohaldatakse nõuetekohast rahastamiskorda. |
| --- | --- |

—

lõige 3: nõukogu leiab, et edendada tuleb elektrooniliste süsteemide koostalitlusvõimet ning seda mitte üksnes kolmandate riikide tollisüsteemidega, vaid ka rahvusvaheliste organisatsioonide vastavate süsteemidega, eeldusel, et selle eesmärgi suhtes kohaldatakse nõuetekohast rahastamiskorda.

| | Artikkel 3 — Andmevahetus






  — | lõiget 1 muudeti ja lühendati ning lisati termin „tolliasutused” kooskõlas ajakohastatavat tolliseadustikku käsitleva ettepaneku tekstiga; punktis c on andmevahetust piiratud nii, et see hõlmab vaid ameteid; |
| --- | --- | --- |

Artikkel 3 — Andmevahetus

—

lõiget 1 muudeti ja lühendati ning lisati termin „tolliasutused” kooskõlas ajakohastatavat tolliseadustikku käsitleva ettepaneku tekstiga; punktis c on andmevahetust piiratud nii, et see hõlmab vaid ameteid;

| — | andmekaitset käsitlevate ühenduse kehtivate õigusaktide arvesse võtmiseks lisas nõukogu uue lõike 2 andmete edastamise ja avaldamise kohta. |
| --- | --- |

—

andmekaitset käsitlevate ühenduse kehtivate õigusaktide arvesse võtmiseks lisas nõukogu uue lõike 2 andmete edastamise ja avaldamise kohta.

| | Artikkel 4 — Süsteemid ja teenused ning ajakava
  Artiklit 4 muudeti järkjärguliste tähtaegade võimaldamiseks, kuna nõukogu peab seda asjakohasemaks ettepanekus ettenähtud süsteemide ja teenuste rakendamise jaoks.






  — | lõige 1: ühine seisukoht kohustab liikmesriike lisaks loomisele ka käivitama punktide a kuni c kohased elektroonilised süsteemid kooskõlas kehtivates õigusaktides sätestatud nõuete ja ajakavadega; |
| --- | --- | --- |

Artikkel 4 — Süsteemid ja teenused ning ajakava

Artiklit 4 muudeti järkjärguliste tähtaegade võimaldamiseks, kuna nõukogu peab seda asjakohasemaks ettepanekus ettenähtud süsteemide ja teenuste rakendamise jaoks.

—

lõige 1: ühine seisukoht kohustab liikmesriike lisaks loomisele ka käivitama punktide a kuni c kohased elektroonilised süsteemid kooskõlas kehtivates õigusaktides sätestatud nõuete ja ajakavadega;

| — | lõike 1 punkt a: impordi- ja ekspordisüsteemid peaksid transiidisüsteemiga koostalitlusvõimelised olema (juba rakendatud). Elektroonilised liidesed on viidud lõike 4 punkti b; |
| --- | --- |

—

lõike 1 punkt a: impordi- ja ekspordisüsteemid peaksid transiidisüsteemiga koostalitlusvõimelised olema (juba rakendatud). Elektroonilised liidesed on viidud lõike 4 punkti b;

| — | lõike 1 punkt b: registreerimissüsteemis ettevõtjatele, mis peaks võimaldama ka nende identifitseerimist ja olema koostalitlusvõimeline volitatud ettevõtjate süsteemiga, tuleks võtta arvesse juba olemasolevaid ühenduse või siseriiklikke süsteeme, et vältida tulude kattumist või liigseid kulusid; |
| --- | --- |

—

lõike 1 punkt b: registreerimissüsteemis ettevõtjatele, mis peaks võimaldama ka nende identifitseerimist ja olema koostalitlusvõimeline volitatud ettevõtjate süsteemiga, tuleks võtta arvesse juba olemasolevaid ühenduse või siseriiklikke süsteeme, et vältida tulude kattumist või liigseid kulusid;

| — | lõike 1 punkt c: selle uue punkti lisamine tugineb ajakohastatava tolliseadustiku ettepanekule ning selles volitatud ettevõtjale antud rollile. Ühised tolliportaalid viidi üle lõikesse 2; |
| --- | --- |

—

lõike 1 punkt c: selle uue punkti lisamine tugineb ajakohastatava tolliseadustiku ettepanekule ning selles volitatud ettevõtjale antud rollile. Ühised tolliportaalid viidi üle lõikesse 2;

| — | lõige 2: säte siia üle toodud lõike 1 punktist c: kuigi sõnastust on muudetud, jääb selle sätte ühiseid tolliportaale käsitlev sisu muutumatuks; |
| --- | --- |

—

lõige 2: säte siia üle toodud lõike 1 punktist c: kuigi sõnastust on muudetud, jääb selle sätte ühiseid tolliportaale käsitlev sisu muutumatuks;

| — | lõige 3: säte siia üle toodud lõike 2 punktist b: kuigi sõnastust on muudetud, jääb selle sätte integreeritud tariifikeskkonda käsitlev sisu muutumatuks; |
| --- | --- |

—

lõige 3: säte siia üle toodud lõike 2 punktist b: kuigi sõnastust on muudetud, jääb selle sätte integreeritud tariifikeskkonda käsitlev sisu muutumatuks;

| — | lõige 4: nõukogu leiab, et ettepanekus sätestatud eesmärkide saavutamise kindlaks tagamiseks peaks komisjoni kolme aasta jooksul pärast kõnealuse otsuse jõustumist ja partnerluses liikmesriikidega hindama ühiseid funktsionaalseid spetsifikatsioone ühtsete juurdepääsupunktide raamistikule, ettevõtjate elektroonilistele liidestele (varem lõike 1 punktis a) ning ühtse liidese teenustele; |
| --- | --- |

—

lõige 4: nõukogu leiab, et ettepanekus sätestatud eesmärkide saavutamise kindlaks tagamiseks peaks komisjoni kolme aasta jooksul pärast kõnealuse otsuse jõustumist ja partnerluses liikmesriikidega hindama ühiseid funktsionaalseid spetsifikatsioone ühtsete juurdepääsupunktide raamistikule, ettevõtjate elektroonilistele liidestele (varem lõike 1 punktis a) ning ühtse liidese teenustele;

| — | lõige 5: kolme aasta jooksul pärast lõikes 4 nimetatud positiivse hinnangu saamist kohustuvad liikmesriigid kolme aasta jooksul püüdma luua ja käivitada ühtsete juurdepääsupunktide raamistiku ja elektroonilised liidesed; |
| --- | --- |

—

lõige 5: kolme aasta jooksul pärast lõikes 4 nimetatud positiivse hinnangu saamist kohustuvad liikmesriigid kolme aasta jooksul püüdma luua ja käivitada ühtsete juurdepääsupunktide raamistiku ja elektroonilised liidesed;

| — | lõige 6: liikmesriigid ja komisjon püüavad luua ja käivitada ühtse liidese teenuste raamistiku, kusjuures selles valdkonnas saavutatud edusamme hinnatakse ja neist antakse aru vastavalt artiklile 12; |
| --- | --- |

—

lõige 6: liikmesriigid ja komisjon püüavad luua ja käivitada ühtse liidese teenuste raamistiku, kusjuures selles valdkonnas saavutatud edusamme hinnatakse ja neist antakse aru vastavalt artiklile 12;

| — | lõige 7: uus sõnastus näeb lisaks eespool esitatud lõigetes nimetatud süsteemide parandamisele ette ka nende hooldamise. |
| --- | --- |

—

lõige 7: uus sõnastus näeb lisaks eespool esitatud lõigetes nimetatud süsteemide parandamisele ette ka nende hooldamise.

| | Artikkel 5 — Osad ja kohustused
  Artikli 5 muutmisega selgitatakse ühenduse ja liikmesriikide vastutusalasse kuuluvaid osasid, mille nimekiri ei ole täielik, nähakse ette teostatavuse uuringud ühenduse vastutusalasse kuuluvate osade jaoks ning täpsustatakse ühiseid süsteemi spetsifikatsioone. |
| --- | --- |

Artikkel 5 — Osad ja kohustused

Artikli 5 muutmisega selgitatakse ühenduse ja liikmesriikide vastutusalasse kuuluvaid osasid, mille nimekiri ei ole täielik, nähakse ette teostatavuse uuringud ühenduse vastutusalasse kuuluvate osade jaoks ning täpsustatakse ühiseid süsteemi spetsifikatsioone.

| | Artikkel 6 — Komisjoni ülesanded






  — | punkt a: elektrooniliste tollisüsteemide kasutamine lisati ülesannete hulka, mille nimekiri ei ole täielik; |
| --- | --- | --- |

Artikkel 6 — Komisjoni ülesanded

—

punkt a: elektrooniliste tollisüsteemide kasutamine lisati ülesannete hulka, mille nimekiri ei ole täielik;

| — | punkt c: nõukogu lisas selle sätte, et seostada komisjoni poolt täitmisele kuuluvad ülesanded mitmeaastase strateegilise plaaniga (sätestatud artikli 8 lõikes 2); |
| --- | --- |

—

punkt c: nõukogu lisas selle sätte, et seostada komisjoni poolt täitmisele kuuluvad ülesanded mitmeaastase strateegilise plaaniga (sätestatud artikli 8 lõikes 2);

| — | punkt e: nõukogu leiab, et elektrooniliste tolliteenuste ja ühtse kontrollpunkti teenuste kooskõlastamine ühenduse tasandil komisjoni poolt peaks aitama kaasa ka nende teenuste edendamisele ja rakendamisele riikide tasandil; |
| --- | --- |

—

punkt e: nõukogu leiab, et elektrooniliste tolliteenuste ja ühtse kontrollpunkti teenuste kooskõlastamine ühenduse tasandil komisjoni poolt peaks aitama kaasa ka nende teenuste edendamisele ja rakendamisele riikide tasandil;

| — | punkt f: nõukogu leiab, et koolitusvajaduste kooskõlastamise eest peaks vastutama komisjon. |
| --- | --- |

—

punkt f: nõukogu leiab, et koolitusvajaduste kooskõlastamise eest peaks vastutama komisjon.

| | Artikkel 7 — Liikmesriikide ülesanded






  — | lõike 1 punkt a: elektrooniliste tollisüsteemide kasutamine lisati ülesannete hulka, mille nimekiri ei ole täielik (kooskõlas artikli 6 punktiga a); |
| --- | --- | --- |

Artikkel 7 — Liikmesriikide ülesanded

—

lõike 1 punkt a: elektrooniliste tollisüsteemide kasutamine lisati ülesannete hulka, mille nimekiri ei ole täielik (kooskõlas artikli 6 punktiga a);

| — | lõike 1 punkt f: liikmesriikide vastutusalasse kuuluvate ülesannete hulka on lisatud koolitus (see säte kajastab artikli 6 punkti f); |
| --- | --- |

—

lõike 1 punkt f: liikmesriikide vastutusalasse kuuluvate ülesannete hulka on lisatud koolitus (see säte kajastab artikli 6 punkti f);

| — | lõige 2: nõukogu leiab, et liikmesriigid peaksid igal aastal andma komisjonile teada vahendid, mida nad vajavad artikli 4 ja mitmeaastase strateegilise plaani järgimiseks; |
| --- | --- |

—

lõige 2: nõukogu leiab, et liikmesriigid peaksid igal aastal andma komisjonile teada vahendid, mida nad vajavad artikli 4 ja mitmeaastase strateegilise plaani järgimiseks;

| — | lõige 3: nõukogu leiab, et liikmesriigid peaksid komisjoni eelnevalt teavitama, kui kavatsevad võtta elektroonilisi tollisüsteeme puudutava meetme, mis võiks kahjustada kõnealuste süsteemide koostalitlusvõimet või toimimist, kuid samas ei oleks vajalik komisjoni heakskiidu taotlemine. |
| --- | --- |

—

lõige 3: nõukogu leiab, et liikmesriigid peaksid komisjoni eelnevalt teavitama, kui kavatsevad võtta elektroonilisi tollisüsteeme puudutava meetme, mis võiks kahjustada kõnealuste süsteemide koostalitlusvõimet või toimimist, kuid samas ei oleks vajalik komisjoni heakskiidu taotlemine.

| | Artikkel 8 — Strateegia ja koordineerimine
  Nõukogu muutis artikli 8 pealkirja kajastamaks, kui oluline on ettepanekus kavandatud süsteemide ja teenuste nõuetekohane kooskõlastamine ning nende rakendamise strateegia. Lõike 1 punkti c lisati tolli ja ettevõtjate teavitamise kooskõlastamine. Lõike 1 punkt e viidi vastavusse artikli 4 uue sõnastusega. |
| --- | --- |

Artikkel 8 — Strateegia ja koordineerimine

Nõukogu muutis artikli 8 pealkirja kajastamaks, kui oluline on ettepanekus kavandatud süsteemide ja teenuste nõuetekohane kooskõlastamine ning nende rakendamise strateegia. Lõike 1 punkti c lisati tolli ja ettevõtjate teavitamise kooskõlastamine. Lõike 1 punkt e viidi vastavusse artikli 4 uue sõnastusega.

| | Artikkel 10 — Finantssätted






  — | lõikes 1 viidatakse artikli 2 lõikele 3 ning kulude kandmisele kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt vastavalt kõnealusele sättele; |
| --- | --- | --- |

Artikkel 10 — Finantssätted

—

lõikes 1 viidatakse artikli 2 lõikele 3 ning kulude kandmisele kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt vastavalt kõnealusele sättele;

| — | lõige 4: selle sätte esimene osa on viidud üle artikli 7 lõikesse 2. |
| --- | --- |

—

lõige 4: selle sätte esimene osa on viidud üle artikli 7 lõikesse 2.

| | Artikkel 12 — Aruanded






  — | lõiget 2 muudeti, nimelt lükati edasi iga-aastase aruande esitamistähtaega märtsikuusse, et anda liikmesriikidele piisavalt aega aruannete koostamiseks, ning kehtestati aruannete standardformaat; |
| --- | --- | --- |

Artikkel 12 — Aruanded

—

lõiget 2 muudeti, nimelt lükati edasi iga-aastase aruande esitamistähtaega märtsikuusse, et anda liikmesriikidele piisavalt aega aruannete koostamiseks, ning kehtestati aruannete standardformaat;

| — | lõikes 3 lükkas nõukogu märtsist juunisse edasi tähtaja, milleks komisjon peab esitama iga-aastase koondaruande. Koondaruandes tuleks hinnata ka liikmesriikide ja komisjoni poolt eelkõige artiklis 4 sätestatud süsteemide ja teenuste rakendamisel tehtud edusamme ning võimalikku vajadust pikendada artiklis 4 nimetatud ajavahemikke. Kõnealune koondaruanne, mis tuleks ka tollipoliitika töörühmale esitada, peaks sisaldama komisjoni mis tahes järelevalvekülastuste tulemusi. |
| --- | --- |

—

lõikes 3 lükkas nõukogu märtsist juunisse edasi tähtaja, milleks komisjon peab esitama iga-aastase koondaruande. Koondaruandes tuleks hinnata ka liikmesriikide ja komisjoni poolt eelkõige artiklis 4 sätestatud süsteemide ja teenuste rakendamisel tehtud edusamme ning võimalikku vajadust pikendada artiklis 4 nimetatud ajavahemikke. Kõnealune koondaruanne, mis tuleks ka tollipoliitika töörühmale esitada, peaks sisaldama komisjoni mis tahes järelevalvekülastuste tulemusi.

| | Artikkel 15 — Rakendusmeetmed
  Selles uues sättes sätestab nõukogu, et komisjon võtab kontrolliga regulatiivmenetluse korras vastu rakendusmeetmed, millega kehtestatakse artikli 4 lõigetes 2, 3 ja 5 sätestatud tähtaegade pikendamine. |
| --- | --- |

Artikkel 15 — Rakendusmeetmed

Selles uues sättes sätestab nõukogu, et komisjon võtab kontrolliga regulatiivmenetluse korras vastu rakendusmeetmed, millega kehtestatakse artikli 4 lõigetes 2, 3 ja 5 sätestatud tähtaegade pikendamine.

| | Artikkel 16 — Komitee
  Selles uues sättes nähakse ette komitee, kelle ülesanne on abistada komisjoni artiklis 15 nimetatud rakendusmeetmete vastuvõtmisel. |
| --- | --- |

Artikkel 16 — Komitee

Selles uues sättes nähakse ette komitee, kelle ülesanne on abistada komisjoni artiklis 15 nimetatud rakendusmeetmete vastuvõtmisel.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogus ühehäälselt vastu võetud ning komisjoni toetatava ühise seisukoha sihiks on saavutada kavandatud otsuse eesmärk luua tolli ja kaubanduse paberivaba keskkond ning koostalitlusvõimeliste ja juurdepääsetavate automatiseeritud tollisüsteemide rakendamise ning protsesside ja teenuste kooskõlastamise vahend realistliku aja jooksul ja asjaomaseid tehnilisi ja poliitilisi väljakutseid arvesse võttes.

---

(1)  ELT C 49, 28.2.2006, lk 37.

(2)  ELT C ...

---

| 16.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 242/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 242/11

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) NR 12/2007,

23. juuli 2007,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv .../.../EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (Merestrateegia raamdirektiiv)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 242 E/02)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu liikmesriikide suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni alla kuuluv mereakvatoorium hõlmab Vahemere, Läänemere, Musta mere ja Atlandi ookeani kirdeosa akvatooriumi, kaasa arvatud Assoori saarestikku, Madeirat ja Kanaari saari ümbritsevad merealad. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu liikmesriikide suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni alla kuuluv mereakvatoorium hõlmab Vahemere, Läänemere, Musta mere ja Atlandi ookeani kirdeosa akvatooriumi, kaasa arvatud Assoori saarestikku, Madeirat ja Kanaari saari ümbritsevad merealad.

| (2) | On ilmne, et surve mere loodusressurssidele ja vajadus mere ökoloogilise toime järele on sageli liiga kõrged ning ühendusel on vaja vähendada oma mõju mereakvatooriumile. |
| --- | --- |

(2)

On ilmne, et surve mere loodusressurssidele ja vajadus mere ökoloogilise toime järele on sageli liiga kõrged ning ühendusel on vaja vähendada oma mõju mereakvatooriumile.

| (3) | Merekeskkond on väärtuslik pärand, mis vajab kaitset, säilitamist ja võimaluse korral taastamist, lõppeesmärgiga hoida alal bioloogilist mitmekesisust ning kindlustada ökoloogiliselt mitmekesised ja dünaamilised ookeanid ja mered, mis on puhtad, terved ja produktiivsed. Sellest lähtuvalt moodustab käesolev direktiiv Euroopa Liidu tulevase merepoliitika keskkonnaalase tugisamba. |
| --- | --- |

(3)

Merekeskkond on väärtuslik pärand, mis vajab kaitset, säilitamist ja võimaluse korral taastamist, lõppeesmärgiga hoida alal bioloogilist mitmekesisust ning kindlustada ökoloogiliselt mitmekesised ja dünaamilised ookeanid ja mered, mis on puhtad, terved ja produktiivsed. Sellest lähtuvalt moodustab käesolev direktiiv Euroopa Liidu tulevase merepoliitika keskkonnaalase tugisamba.

| (4) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsusega nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (4), on välja töötatud temaatiline strateegia merekeskkonna kaitsmiseks ja säilitamiseks, üldeesmärgiga edendada merede säästvat kasutamist ja säilitada mereökosüsteeme. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsusega nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (4), on välja töötatud temaatiline strateegia merekeskkonna kaitsmiseks ja säilitamiseks, üldeesmärgiga edendada merede säästvat kasutamist ja säilitada mereökosüsteeme.

| (5) | Temaatilise strateegia väljatöötamine ja rakendamine peaksid olema suunatud mere ökosüsteemi säilitamisele. Selline lähenemisviis peaks hõlmama kaitsealasid ning igasugust merekeskkonda mõjutavat inimtegevust. |
| --- | --- |

(5)

Temaatilise strateegia väljatöötamine ja rakendamine peaksid olema suunatud mere ökosüsteemi säilitamisele. Selline lähenemisviis peaks hõlmama kaitsealasid ning igasugust merekeskkonda mõjutavat inimtegevust.

| (6) | On vaja jätkuvalt kehtestada bioloogilisi ja keskkonnaalaseid eesmärke ning tugiraamistikke, võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (5) (edaspidi „elupaikade direktiiv”), nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (6) (edaspidi „linnukaitse direktiiv”), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (7), ning asjaomaseid rahvusvahelisi lepinguid. |
| --- | --- |

(6)

On vaja jätkuvalt kehtestada bioloogilisi ja keskkonnaalaseid eesmärke ning tugiraamistikke, võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (5) (edaspidi „elupaikade direktiiv”), nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (6) (edaspidi „linnukaitse direktiiv”), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (7), ning asjaomaseid rahvusvahelisi lepinguid.

| (7) | Rakendades inimtegevuse ohjamiseks ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi ja võimaldades samal ajal merekaupade ja -teenuste jätkusuutlikku kasutamist, tuleks esmatähtsaks pidada ühenduse mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi saavutamist või säilitamist, selle kaitse ja säilitamise jätkamist ning edasise halvenemise ärahoidmist. |
| --- | --- |

(7)

Rakendades inimtegevuse ohjamiseks ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi ja võimaldades samal ajal merekaupade ja -teenuste jätkusuutlikku kasutamist, tuleks esmatähtsaks pidada ühenduse mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi saavutamist või säilitamist, selle kaitse ja säilitamise jätkamist ning edasise halvenemise ärahoidmist.

| (8) | Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja läbipaistvat ja sidusat õiguslikku raamistikku. See raamistik peaks aitama kaasa sidususe parandamisele eri poliitikavaldkondade vahel ning edendama keskkonnaküsimuste lõimimist muudesse poliitikatesse, nagu ühine kalanduspoliitika, ühine põllumajanduspoliitika ja muud asjaomased ühenduse poliitikad. Õigusliku raamistikuga tuleks luua üldine tegevusraamistik ning võimaldada võetud meetmete koordineerimist, järjepidevust ja nõuetekohast integreerimist ühenduse muude õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingute alusel võetud meetmetega. |
| --- | --- |

(8)

Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja läbipaistvat ja sidusat õiguslikku raamistikku. See raamistik peaks aitama kaasa sidususe parandamisele eri poliitikavaldkondade vahel ning edendama keskkonnaküsimuste lõimimist muudesse poliitikatesse, nagu ühine kalanduspoliitika, ühine põllumajanduspoliitika ja muud asjaomased ühenduse poliitikad. Õigusliku raamistikuga tuleks luua üldine tegevusraamistik ning võimaldada võetud meetmete koordineerimist, järjepidevust ja nõuetekohast integreerimist ühenduse muude õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingute alusel võetud meetmetega.

| (9) | Ühenduse merekeskkonda moodustavate eri merepiirkondade ja allpiirkondade erinevad tingimused, probleemid ja vajadused nõuavad erinevaid ja konkreetseid lahendusi. Seda mitmekesisust tuleks arvesse võtta merestrateegiate väljatöötamise kõigis järkudes, kuid eriti ühenduse mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi saavutamiseks mõeldud meetmete ettevalmistamisel, kavandamisel ja elluviimisel merepiirkondade ja allpiirkondade tasandil. |
| --- | --- |

(9)

Ühenduse merekeskkonda moodustavate eri merepiirkondade ja allpiirkondade erinevad tingimused, probleemid ja vajadused nõuavad erinevaid ja konkreetseid lahendusi. Seda mitmekesisust tuleks arvesse võtta merestrateegiate väljatöötamise kõigis järkudes, kuid eriti ühenduse mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi saavutamiseks mõeldud meetmete ettevalmistamisel, kavandamisel ja elluviimisel merepiirkondade ja allpiirkondade tasandil.

| (10) | Iga liikmesriik peaks seetõttu oma mereakvatooriumi jaoks välja töötama merestrateegia, mis lähtub küll liikmesriigi oma akvatooriumist, kuid kajastab samas asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna üldist perspektiivi. Merestrateegiad peaksid tipnema hea keskkonnaseisundi saavutamiseks või säilitamiseks mõeldud meetmeprogrammide elluviimisega. Liikmesriikidelt ei tuleks siiski nõuda konkreetsete meetmete võtmist juhul, kui puudub märkimisväärne oht merekeskkonnale või kui kulud oleksid merekeskkonda ähvardavaid ohtusid arvestades ebaproportsionaalselt suured, tingimusel, et iga otsust jätta meetmed võtmata nõuetekohaselt põhjendatakse. |
| --- | --- |

(10)

Iga liikmesriik peaks seetõttu oma mereakvatooriumi jaoks välja töötama merestrateegia, mis lähtub küll liikmesriigi oma akvatooriumist, kuid kajastab samas asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna üldist perspektiivi. Merestrateegiad peaksid tipnema hea keskkonnaseisundi saavutamiseks või säilitamiseks mõeldud meetmeprogrammide elluviimisega. Liikmesriikidelt ei tuleks siiski nõuda konkreetsete meetmete võtmist juhul, kui puudub märkimisväärne oht merekeskkonnale või kui kulud oleksid merekeskkonda ähvardavaid ohtusid arvestades ebaproportsionaalselt suured, tingimusel, et iga otsust jätta meetmed võtmata nõuetekohaselt põhjendatakse.

| (11) | Merekeskkonna piiriülese olemuse tõttu peaksid liikmesriigid tegema koostööd, et tagada iga merepiirkonna või allpiirkonna merestrateegiate koordineeritud väljatöötamine. Kuna merepiirkonnad või allpiirkonnad on ühised nii teiste liikmesriikide kui ka kolmandate riikidega, peaksid liikmesriigid tegema kõik võimaliku, et tagada tihe koordineerimine kõigi asjaomaste liikmesriikide ja kolmandate riikidega. Kui see on otstarbekas ja asjakohane, tuleks kõnealuse koordineerimise tagamiseks kasutada merepiirkondades või allpiirkondades eelkõige piirkondlike merekonventsioonide raames juba loodud institutsioonilisi struktuure. |
| --- | --- |

(11)

Merekeskkonna piiriülese olemuse tõttu peaksid liikmesriigid tegema koostööd, et tagada iga merepiirkonna või allpiirkonna merestrateegiate koordineeritud väljatöötamine. Kuna merepiirkonnad või allpiirkonnad on ühised nii teiste liikmesriikide kui ka kolmandate riikidega, peaksid liikmesriigid tegema kõik võimaliku, et tagada tihe koordineerimine kõigi asjaomaste liikmesriikide ja kolmandate riikidega. Kui see on otstarbekas ja asjakohane, tuleks kõnealuse koordineerimise tagamiseks kasutada merepiirkondades või allpiirkondades eelkõige piirkondlike merekonventsioonide raames juba loodud institutsioonilisi struktuure.

| (12) | Kui mereseisund on nii kriitiline, et see nõuab kiiret tegutsemist, peaksid liikmesriigid, kellel on ühine merepiir käesoleva direktiiviga hõlmatud merepiirkonnas või allpiirkonnas, püüdma leppida kokku tegevuskava suhtes, millega nähakse ette meetmeprogrammide varasem elluviimine. Sellistel juhtudel tuleks kutsuda komisjoni üles kaaluma liikmesriikide toetamist nende tõhustatud jõupingutustes merekeskkonna parandamiseks, nimetades kõnealuses piirkonnas elluviidava programmi katseprojektiks. |
| --- | --- |

(12)

Kui mereseisund on nii kriitiline, et see nõuab kiiret tegutsemist, peaksid liikmesriigid, kellel on ühine merepiir käesoleva direktiiviga hõlmatud merepiirkonnas või allpiirkonnas, püüdma leppida kokku tegevuskava suhtes, millega nähakse ette meetmeprogrammide varasem elluviimine. Sellistel juhtudel tuleks kutsuda komisjoni üles kaaluma liikmesriikide toetamist nende tõhustatud jõupingutustes merekeskkonna parandamiseks, nimetades kõnealuses piirkonnas elluviidava programmi katseprojektiks.

| (13) | Käesolevas direktiivis määratletud mereakvatooriumi ei ole kõigil liikmesriikidel ning seetõttu peaks direktiivi nende sätete toime, mis on suunatud vaid mereakvatooriumiga liikmesriikidele, piirduma vaid nimetatud liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas direktiivis määratletud mereakvatooriumi ei ole kõigil liikmesriikidel ning seetõttu peaks direktiivi nende sätete toime, mis on suunatud vaid mereakvatooriumiga liikmesriikidele, piirduma vaid nimetatud liikmesriikidega.

| (14) | Kuna koostöö ja koordineerimise jaoks on möödapääsmatult vajalik tegevus rahvusvahelisel tasandil, tuleks käesoleva direktiiviga veelgi tugevdada ühenduse ning liikmesriikide panuse ühtsust rahvusvaheliste lepingute raames. |
| --- | --- |

(14)

Kuna koostöö ja koordineerimise jaoks on möödapääsmatult vajalik tegevus rahvusvahelisel tasandil, tuleks käesoleva direktiiviga veelgi tugevdada ühenduse ning liikmesriikide panuse ühtsust rahvusvaheliste lepingute raames.

| (15) | Ühendus ja liikmesriigid on nõukogu 23. märtsi 1998. aasta otsusega 98/392/EÜ (mis käsitleb 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja selle XI osa rakendamist käsitleva 28. juuli 1994. aasta lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt) (8) heakskiidetud ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) osalised. Käesolevas direktiivis tuleks seepärast täiel määral arvesse võtta nendest lepingutest tulenevaid ühenduse ja liikmesriikide kohustusi. |
| --- | --- |

(15)

Ühendus ja liikmesriigid on nõukogu 23. märtsi 1998. aasta otsusega 98/392/EÜ (mis käsitleb 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja selle XI osa rakendamist käsitleva 28. juuli 1994. aasta lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt) (8) heakskiidetud ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) osalised. Käesolevas direktiivis tuleks seepärast täiel määral arvesse võtta nendest lepingutest tulenevaid ühenduse ja liikmesriikide kohustusi.

| (16) | Samuti peaks käesolev direktiiv toetama ühenduse poolt nõukogu otsusega 93/626/EMÜ (9) heaks kiidetud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni kontekstis tugevalt omaks võetud seisukohti bioloogilise mitmekesisuse kadumise pidurdamise, merede bioloogilist mitmekesisust säilitava ja säästva kasutamise tagamise ja merekaitsealade ülemaailmse võrgustiku loomise suhtes aastaks 2012. Lisaks peaks see aitama kaasa bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste seitsmenda konverentsi eesmärkide saavutamisele; kõnealune konverents võttis vastu üksikasjaliku merede ja rannikualade bioloogilise mitmekesisuse tööprogrammi, mis sisaldab arvukaid eesmärke, sihte ja tegevusi ja mille eesmärk on peatada riikides, piirkondades ja kogu maailmas bioloogilise mitmekesisuse kadumine ning kindlustada mereökosüsteemi võime toetada kaupade ja teenustega varustamist, ning kaitsealade tööprogrammi, mille eesmärk on kehtestada ja hallata merekaitsealade iseloomulikke ökosüsteeme aastaks 2012. Sellele protsessile aitab oluliselt kaasa liikmesriikide kohustus määrata linnustiku ja elupaikade direktiivi alusel kindlaks Natura 2000 alad. |
| --- | --- |

(16)

Samuti peaks käesolev direktiiv toetama ühenduse poolt nõukogu otsusega 93/626/EMÜ (9) heaks kiidetud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni kontekstis tugevalt omaks võetud seisukohti bioloogilise mitmekesisuse kadumise pidurdamise, merede bioloogilist mitmekesisust säilitava ja säästva kasutamise tagamise ja merekaitsealade ülemaailmse võrgustiku loomise suhtes aastaks 2012. Lisaks peaks see aitama kaasa bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste seitsmenda konverentsi eesmärkide saavutamisele; kõnealune konverents võttis vastu üksikasjaliku merede ja rannikualade bioloogilise mitmekesisuse tööprogrammi, mis sisaldab arvukaid eesmärke, sihte ja tegevusi ja mille eesmärk on peatada riikides, piirkondades ja kogu maailmas bioloogilise mitmekesisuse kadumine ning kindlustada mereökosüsteemi võime toetada kaupade ja teenustega varustamist, ning kaitsealade tööprogrammi, mille eesmärk on kehtestada ja hallata merekaitsealade iseloomulikke ökosüsteeme aastaks 2012. Sellele protsessile aitab oluliselt kaasa liikmesriikide kohustus määrata linnustiku ja elupaikade direktiivi alusel kindlaks Natura 2000 alad.

| (17) | Käesolev direktiiv peaks aitama kaasa ühenduse ja liikmesriikide nende kohustuste täitmisele, mis tulenevad mitmetest asjaomastest rahvusvahelistest lepingutest, millega nad on võtnud endale olulisi kohustusi seoses merekeskkonna kaitsmisega reostuse eest: Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsioon, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 94/157/EÜ (10), Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 98/249/EÜ (11), sealhulgas selle uus V lisa merepiirkondade ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise ja säilitamise kohta ning vastav III liide, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2000/340/EÜ (12), Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsioon, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 77/585/EMÜ (13), ning selle 1995. aasta muudatused, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 1999/802/EÜ (14), ning samuti selle protokoll Vahemere kaitsmise kohta maismaalt lähtuva reostuse eest, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 83/101/EMÜ (15), ning selle 1996. aasta muudatused, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 1999/801/EÜ (16). Käesolev direktiiv peaks samuti aitama liikmesriikidel täita neid kohustusi, mis tulenevad Musta mere reostuse eest kaitsmise konventsioonist, millega nad on võtnud endale olulisi kohustusi merekonna kaitsmiseks reostuse eest ja millega ühendus ei ole veel ühinenud, kuid milles ta osaleb vaatlejana. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev direktiiv peaks aitama kaasa ühenduse ja liikmesriikide nende kohustuste täitmisele, mis tulenevad mitmetest asjaomastest rahvusvahelistest lepingutest, millega nad on võtnud endale olulisi kohustusi seoses merekeskkonna kaitsmisega reostuse eest: Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsioon, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 94/157/EÜ (10), Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 98/249/EÜ (11), sealhulgas selle uus V lisa merepiirkondade ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise ja säilitamise kohta ning vastav III liide, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2000/340/EÜ (12), Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsioon, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 77/585/EMÜ (13), ning selle 1995. aasta muudatused, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 1999/802/EÜ (14), ning samuti selle protokoll Vahemere kaitsmise kohta maismaalt lähtuva reostuse eest, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 83/101/EMÜ (15), ning selle 1996. aasta muudatused, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 1999/801/EÜ (16). Käesolev direktiiv peaks samuti aitama liikmesriikidel täita neid kohustusi, mis tulenevad Musta mere reostuse eest kaitsmise konventsioonist, millega nad on võtnud endale olulisi kohustusi merekonna kaitsmiseks reostuse eest ja millega ühendus ei ole veel ühinenud, kuid milles ta osaleb vaatlejana.

| (18) | Neid kolmandaid riike, kellel on mõnes merepiirkonnas või alapiirkonnas liikmesriigiga ühine mereakvatoorium, tuleks kutsuda osalema käesoleva direktiiviga ettenähtud protsessis, et soodustada sellega hea keskkonnaseisundi saavutamist asjaomases merepiirkonnas või allpiirkonnas. |
| --- | --- |

(18)

Neid kolmandaid riike, kellel on mõnes merepiirkonnas või alapiirkonnas liikmesriigiga ühine mereakvatoorium, tuleks kutsuda osalema käesoleva direktiiviga ettenähtud protsessis, et soodustada sellega hea keskkonnaseisundi saavutamist asjaomases merepiirkonnas või allpiirkonnas.

| (19) | Käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks on ülitähtis tagada merekaitsealade selliste kaitse-eesmärkide, haldusmeetmete ning kontrolli- ja hindamistegevuse integreerimine, mida liikmesriigid võivad soovida meetmeprogrammide osaks määrata. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks on ülitähtis tagada merekaitsealade selliste kaitse-eesmärkide, haldusmeetmete ning kontrolli- ja hindamistegevuse integreerimine, mida liikmesriigid võivad soovida meetmeprogrammide osaks määrata.

| (20) | Merestrateegiate raames täideviidavad meetmeprogrammid on tõhusad üksnes juhul, kui nende väljatöötamisel on aluseks põhjalikud teadmised merekeskkonna seisundist konkreetses piirkonnas ja kui neid kohandatakse iga liikmesriigi puhul ja asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna üldperspektiivis võimalikult täpselt asjaomase akvatooriumi vajadustele, ning seetõttu on asjatundlike poliitiliste otsuste tegemiseks vaja siseriiklikul tasandil ette näha asjakohane raamistik, sealhulgas mereuuringute ja -järelevalvetegevuse arendamine. Ühenduse tasandil tuleks sellega seotud teadusuuringute toetamine jätkuvalt ette näha teadusuuringute- ja arendustegevuse poliitika raames. Merekeskkonnaga seotud küsimuste tunnistamine teadusuuringute ja arendustegevuse seitsmendas raamprogrammis on oluline samm selles suunas. |
| --- | --- |

(20)

Merestrateegiate raames täideviidavad meetmeprogrammid on tõhusad üksnes juhul, kui nende väljatöötamisel on aluseks põhjalikud teadmised merekeskkonna seisundist konkreetses piirkonnas ja kui neid kohandatakse iga liikmesriigi puhul ja asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna üldperspektiivis võimalikult täpselt asjaomase akvatooriumi vajadustele, ning seetõttu on asjatundlike poliitiliste otsuste tegemiseks vaja siseriiklikul tasandil ette näha asjakohane raamistik, sealhulgas mereuuringute ja -järelevalvetegevuse arendamine. Ühenduse tasandil tuleks sellega seotud teadusuuringute toetamine jätkuvalt ette näha teadusuuringute- ja arendustegevuse poliitika raames. Merekeskkonnaga seotud küsimuste tunnistamine teadusuuringute ja arendustegevuse seitsmendas raamprogrammis on oluline samm selles suunas.

| (21) | Meetmeprogrammide esimese ettevalmistava sammuna peaksid merepiirkonna või allpiirkonna liikmesriigid analüüsima oma mereakvatooriumi parameetreid ning survet ja mõju sellele, et teha kindlaks akvatooriumile survet ja mõju avaldavad peamised tegurid, analüüsima majanduslikust ja sotsiaalsest aspektist selle kasutust ning merekeskkonna seisundi halvenemisest tulenevaid kulutusi. Nad võivad oma analüüsides lähtuda piirkondlike merekonventsioonide raames juba tehtud hindamistest. |
| --- | --- |

(21)

Meetmeprogrammide esimese ettevalmistava sammuna peaksid merepiirkonna või allpiirkonna liikmesriigid analüüsima oma mereakvatooriumi parameetreid ning survet ja mõju sellele, et teha kindlaks akvatooriumile survet ja mõju avaldavad peamised tegurid, analüüsima majanduslikust ja sotsiaalsest aspektist selle kasutust ning merekeskkonna seisundi halvenemisest tulenevaid kulutusi. Nad võivad oma analüüsides lähtuda piirkondlike merekonventsioonide raames juba tehtud hindamistest.

| (22) | Selliste analüüside alusel peaksid liikmesriigid oma mereakvatooriumi jaoks kindlaks määrama hea keskkonnaseisundi parameetrite kogumi. Nimetatud eesmärkidel on asjakohane ette näha kriteeriumide ja metoodikastandardite väljatöötamine, et tagada kooskõla ja võimaldada võrrelda hea keskkonnaseisundi saavutamise määra eri merepiirkondades ja allpiirkondades. |
| --- | --- |

(22)

Selliste analüüside alusel peaksid liikmesriigid oma mereakvatooriumi jaoks kindlaks määrama hea keskkonnaseisundi parameetrite kogumi. Nimetatud eesmärkidel on asjakohane ette näha kriteeriumide ja metoodikastandardite väljatöötamine, et tagada kooskõla ja võimaldada võrrelda hea keskkonnaseisundi saavutamise määra eri merepiirkondades ja allpiirkondades.

| (23) | Järgmine samm hea keskkonnaseisundi saavutamise suunas peaks seisnema keskkonnaalaste eesmärkide ja pidevaks hindamiseks mõeldud järelevalveprogrammide kehtestamises, mis võimaldaksid asjaomase mereakvatooriumi seisundit korrapäraselt hinnata. |
| --- | --- |

(23)

Järgmine samm hea keskkonnaseisundi saavutamise suunas peaks seisnema keskkonnaalaste eesmärkide ja pidevaks hindamiseks mõeldud järelevalveprogrammide kehtestamises, mis võimaldaksid asjaomase mereakvatooriumi seisundit korrapäraselt hinnata.

| (24) | Liikmesriigid peaksid seejärel kehtestama ja rakendama meetmeprogramme, mis on mõeldud hea keskkonnaseisundi saavutamiseks või säilitamiseks asjaomases akvatooriumis, arvestades samal ajal olemasolevaid ühenduse ja rahvusvahelisi nõudeid ning asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna vajadusi. |
| --- | --- |

(24)

Liikmesriigid peaksid seejärel kehtestama ja rakendama meetmeprogramme, mis on mõeldud hea keskkonnaseisundi saavutamiseks või säilitamiseks asjaomases akvatooriumis, arvestades samal ajal olemasolevaid ühenduse ja rahvusvahelisi nõudeid ning asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna vajadusi.

| (25) | Arvestades rõhuasetuse täpsust, on asjakohane, et ülalpool nimetatud meetmeid võtaksid liikmesriigid. Tegevuse sidususe tagamiseks ühenduses tervikuna ja seoses ülemaailmsel tasandil võetud kohustustega on oluline, et liikmesriigid teataksid komisjonile võetud meetmetest, et komisjonil oleks võimalik hinnata nende sidusust asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna ulatuses ning edastada liikmesriikidele asjakohaseid nõuandeid. |
| --- | --- |

(25)

Arvestades rõhuasetuse täpsust, on asjakohane, et ülalpool nimetatud meetmeid võtaksid liikmesriigid. Tegevuse sidususe tagamiseks ühenduses tervikuna ja seoses ülemaailmsel tasandil võetud kohustustega on oluline, et liikmesriigid teataksid komisjonile võetud meetmetest, et komisjonil oleks võimalik hinnata nende sidusust asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna ulatuses ning edastada liikmesriikidele asjakohaseid nõuandeid.

| (26) | Õigluse ja teostatavuse huvides on vaja ette näha sätted juhuks, kui seatud keskkonnaalaste eesmärkide täielik saavutamine osutuks liikmesriigi jaoks võimatuks. |
| --- | --- |

(26)

Õigluse ja teostatavuse huvides on vaja ette näha sätted juhuks, kui seatud keskkonnaalaste eesmärkide täielik saavutamine osutuks liikmesriigi jaoks võimatuks.

| (27) | Sellega seoses tuleks ette näha kaks erijuhtumit. Esimene on olukord, milles liikmesriigil on võimatu oma keskkonnaalaseid eesmärke saavutada kas asjaomasest liikmesriigist mitteoleneva tegevuse või tegevusetuse, looduslike põhjuste või vääramatu jõu tõttu või asjaomase liikmesriigi enda poolt võetud meetmete tõttu, mis lähtuvad ülekaalukast üldisest huvist, mida peetakse negatiivsest keskkonnamõjust tähtsamaks, või seetõttu, et looduslikud tingimused ei võimalda mereakvatooriumi seisundit ettenähtud ajaks parandada. Asjaomane liikmesriik peaks sellise erijuhtumi tekkimist põhjendama, näitama ära asjaomase piirkonna ning võtma asjakohaseid ajutisi meetmeid keskkonnaalaste eesmärkide järgimise jätkamiseks, et vältida ohustatud mereakvatooriumi seisundi edasist halvenemist ja leevendada kahjulikku mõju asjaomases merepiirkonnas või allpiirkonnas. |
| --- | --- |

(27)

Sellega seoses tuleks ette näha kaks erijuhtumit. Esimene on olukord, milles liikmesriigil on võimatu oma keskkonnaalaseid eesmärke saavutada kas asjaomasest liikmesriigist mitteoleneva tegevuse või tegevusetuse, looduslike põhjuste või vääramatu jõu tõttu või asjaomase liikmesriigi enda poolt võetud meetmete tõttu, mis lähtuvad ülekaalukast üldisest huvist, mida peetakse negatiivsest keskkonnamõjust tähtsamaks, või seetõttu, et looduslikud tingimused ei võimalda mereakvatooriumi seisundit ettenähtud ajaks parandada. Asjaomane liikmesriik peaks sellise erijuhtumi tekkimist põhjendama, näitama ära asjaomase piirkonna ning võtma asjakohaseid ajutisi meetmeid keskkonnaalaste eesmärkide järgimise jätkamiseks, et vältida ohustatud mereakvatooriumi seisundi edasist halvenemist ja leevendada kahjulikku mõju asjaomases merepiirkonnas või allpiirkonnas.

| (28) | Teine erijuhtum on seotud olukorraga, kus liikmesriik tuvastab probleemi, mis mõjutab tema mereakvatooriumi, võib-olla isegi kogu asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna keskkonnaseisundit, kuid mida ei saa lahendada siseriiklikul tasandil võetavate meetmetega või mis on seotud ühenduse muu poliitika või rahvusvahelise lepinguga. Sellistel juhtudel tuleks ette näha, et komisjoni teavitatakse sellest meetmeprogrammidest teatamise raames ning kui tekib vajadus ühenduse meetmete järele, esitatakse komisjonile ja nõukogule asjakohased soovitused. |
| --- | --- |

(28)

Teine erijuhtum on seotud olukorraga, kus liikmesriik tuvastab probleemi, mis mõjutab tema mereakvatooriumi, võib-olla isegi kogu asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna keskkonnaseisundit, kuid mida ei saa lahendada siseriiklikul tasandil võetavate meetmetega või mis on seotud ühenduse muu poliitika või rahvusvahelise lepinguga. Sellistel juhtudel tuleks ette näha, et komisjoni teavitatakse sellest meetmeprogrammidest teatamise raames ning kui tekib vajadus ühenduse meetmete järele, esitatakse komisjonile ja nõukogule asjakohased soovitused.

| (29) | Samas peaks erijuhtumite tarbeks mõeldud paindlikkus olema ühenduse tasandil kontrolli all. Esimese juhtumi puhul on seepärast asjakohane võtta hindamise käigus nõuetekohaselt arvesse rakendatavate ajutiste meetmete tõhusust. Juhtudel, kui liikmesriik viitab meetmetele, mis lähtuvad ülekaalukast üldisest huvist, tuleks tagada, et selle tagajärjel merekeskkonnas toimuvad muutused ei takista püsivalt ega sea ohtu hea keskkonnaseisundi saavutamist asjaomases merepiirkonnas või allpiirkonnas või teiste liikmesriikide mereakvatooriumides. Komisjon peaks andma liikmesriikidele asjakohaseid nõuandeid, kui ta leiab, et kavandatud meetmed ei ole piisavad või sobivad meetmete sidususe tagamiseks kogu asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna ulatuses. |
| --- | --- |

(29)

Samas peaks erijuhtumite tarbeks mõeldud paindlikkus olema ühenduse tasandil kontrolli all. Esimese juhtumi puhul on seepärast asjakohane võtta hindamise käigus nõuetekohaselt arvesse rakendatavate ajutiste meetmete tõhusust. Juhtudel, kui liikmesriik viitab meetmetele, mis lähtuvad ülekaalukast üldisest huvist, tuleks tagada, et selle tagajärjel merekeskkonnas toimuvad muutused ei takista püsivalt ega sea ohtu hea keskkonnaseisundi saavutamist asjaomases merepiirkonnas või allpiirkonnas või teiste liikmesriikide mereakvatooriumides. Komisjon peaks andma liikmesriikidele asjakohaseid nõuandeid, kui ta leiab, et kavandatud meetmed ei ole piisavad või sobivad meetmete sidususe tagamiseks kogu asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna ulatuses.

| (30) | Teise erijuhtumi puhul peaks komisjon küsimust kaaluma ja reageerima kuue kuu jooksul. Vastavalt vajadusele peaks komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavates ettepanekutes kajastama asjaomase liikmesriigi soovitusi. |
| --- | --- |

(30)

Teise erijuhtumi puhul peaks komisjon küsimust kaaluma ja reageerima kuue kuu jooksul. Vastavalt vajadusele peaks komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavates ettepanekutes kajastama asjaomase liikmesriigi soovitusi.

| (31) | Pidades silmas mereökosüsteemide dünaamilist olemust ja nende looduslikku mitmekesisust ning asjaolu, et neile avalduv surve ja mõju varieerub vastavalt muutustele inimtegevuse erinevates mudelites ja kliimamuutuste mõjule, on oluline tunnistada, et hea keskkonnaseisundi kriteeriume võib olla vaja aja jooksul kohandada. Seetõttu on asjakohane, et merekeskkonna kaitsmiseks ja haldamiseks mõeldud meetmeprogrammid oleksid paindlikud ja kohandatavad ning et neis võetaks arvesse teaduse ja tehnoloogia arengut. Seepärast oleks vaja ette näha merestrateegiate korrapärane ajakohastamine. |
| --- | --- |

(31)

Pidades silmas mereökosüsteemide dünaamilist olemust ja nende looduslikku mitmekesisust ning asjaolu, et neile avalduv surve ja mõju varieerub vastavalt muutustele inimtegevuse erinevates mudelites ja kliimamuutuste mõjule, on oluline tunnistada, et hea keskkonnaseisundi kriteeriume võib olla vaja aja jooksul kohandada. Seetõttu on asjakohane, et merekeskkonna kaitsmiseks ja haldamiseks mõeldud meetmeprogrammid oleksid paindlikud ja kohandatavad ning et neis võetaks arvesse teaduse ja tehnoloogia arengut. Seepärast oleks vaja ette näha merestrateegiate korrapärane ajakohastamine.

| (32) | Samuti tuleks ette näha meetmeprogrammide ja nende ajakohastuste avaldamine ning komisjonile esitatavad vahearuanded, milles kirjeldatakse programmide rakendamisel tehtud edusamme. |
| --- | --- |

(32)

Samuti tuleks ette näha meetmeprogrammide ja nende ajakohastuste avaldamine ning komisjonile esitatavad vahearuanded, milles kirjeldatakse programmide rakendamisel tehtud edusamme.

| (33) | Et tagada laiema üldsuse aktiivne kaasamine merestrateegiate kehtestamisse, rakendamisse ja ajakohastamisse, tuleks kooskõlas ühenduse õigusaktidega, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu keskkonnateabele, anda nõuetekohast teavet merestrateegiate eri elementide või nende ajakohastuste kohta, samuti esitada vastava taotluse korral asjaomast teavet, mida kasutatakse merestrateegiate väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

(33)

Et tagada laiema üldsuse aktiivne kaasamine merestrateegiate kehtestamisse, rakendamisse ja ajakohastamisse, tuleks kooskõlas ühenduse õigusaktidega, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu keskkonnateabele, anda nõuetekohast teavet merestrateegiate eri elementide või nende ajakohastuste kohta, samuti esitada vastava taotluse korral asjaomast teavet, mida kasutatakse merestrateegiate väljatöötamiseks.

| (34) | Komisjon peaks esitama esimese hindamisaruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta kahe aasta jooksul pärast kõigi meetmeprogrammide saamist ja igal juhul hiljemalt 2021. aastaks. Seejärel tuleks komisjoni edasised aruanded avaldada iga kuue aasta tagant. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon peaks esitama esimese hindamisaruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta kahe aasta jooksul pärast kõigi meetmeprogrammide saamist ja igal juhul hiljemalt 2021. aastaks. Seejärel tuleks komisjoni edasised aruanded avaldada iga kuue aasta tagant.

| (35) | Tuleks sätestada merekeskkonna seisundi hindamise, järelevalve, keskkonnaalaste eesmärkide ning andmeedastuse ja -töötluse tehniliste vormingute rakendamisega seotud metoodikastandardite vastuvõtmine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiviga 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (Inspire) (17). |
| --- | --- |

(35)

Tuleks sätestada merekeskkonna seisundi hindamise, järelevalve, keskkonnaalaste eesmärkide ning andmeedastuse ja -töötluse tehniliste vormingute rakendamisega seotud metoodikastandardite vastuvõtmine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiviga 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (Inspire) (17).

| (36) | Kalanduse juhtimist reguleerivaid meetmeid tohiks võtta üksnes ühise kalanduspoliitika raames, mis on sätestatud nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (18), tuginedes teaduslikele nõuannetele, ning seepärast neid meetmeid käesolevas direktiivis ei käsitleta. Radioaktiivsete ainete keskkonda viimine ja heited seoses radioaktiivsete materjalide kasutamisega on reguleeritud Euratomi asutamislepingu artiklitega 30 ja 31 ning seetõttu ei tohiks neid küsimusi käesolevas direktiivis käsitleda. |
| --- | --- |

(36)

Kalanduse juhtimist reguleerivaid meetmeid tohiks võtta üksnes ühise kalanduspoliitika raames, mis on sätestatud nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (18), tuginedes teaduslikele nõuannetele, ning seepärast neid meetmeid käesolevas direktiivis ei käsitleta. Radioaktiivsete ainete keskkonda viimine ja heited seoses radioaktiivsete materjalide kasutamisega on reguleeritud Euratomi asutamislepingu artiklitega 30 ja 31 ning seetõttu ei tohiks neid küsimusi käesolevas direktiivis käsitleda.

| (37) | Ühises kalanduspoliitikas tuleks arvesse võtta kalastamise mõju keskkonnale ja käesoleva direktiivi eesmärke. |
| --- | --- |

(37)

Ühises kalanduspoliitikas tuleks arvesse võtta kalastamise mõju keskkonnale ja käesoleva direktiivi eesmärke.

| (38) | Kui liikmesriigid leiavad, et eespool nimetatud valdkondades või mõnes muus ühenduse poliitikaga või rahvusvahelise lepinguga seotud valdkonnas on soovitav võtta meetmeid, peaksid nad esitama ühenduse meetmete võtmiseks asjakohaseid soovitusi. |
| --- | --- |

(38)

Kui liikmesriigid leiavad, et eespool nimetatud valdkondades või mõnes muus ühenduse poliitikaga või rahvusvahelise lepinguga seotud valdkonnas on soovitav võtta meetmeid, peaksid nad esitama ühenduse meetmete võtmiseks asjakohaseid soovitusi.

| (39) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt merekeskkonna kaitsmist ja säilitamist, selle halvenemise ärahoidmist ning võimaluse korral selle taastamist piirkondades, kus merekeskkond on kahjustatud, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning direktiivi ulatuse ja mõju tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(39)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt merekeskkonna kaitsmist ja säilitamist, selle halvenemise ärahoidmist ning võimaluse korral selle taastamist piirkondades, kus merekeskkond on kahjustatud, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning direktiivi ulatuse ja mõju tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (40) | Meetmeprogrammid ja liikmesriikide meetmed inimtegevuse haldamisel peaksid tuginema ökosüsteemil põhinevale lähenemisviisile ja asutamislepingu artiklis 174 osutatud põhimõtetele, eelkõige seoses ettevaatuspõhimõttega. |
| --- | --- |

(40)

Meetmeprogrammid ja liikmesriikide meetmed inimtegevuse haldamisel peaksid tuginema ökosüsteemil põhinevale lähenemisviisile ja asutamislepingu artiklis 174 osutatud põhimõtetele, eelkõige seoses ettevaatuspõhimõttega.

| (41) | Käesoleva direktiiviga austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (19) tunnustatud põhimõtteid, eelkõige selle artiklis 37 sätestatud kõrgetasemelise keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamise lõimimist liidu poliitikasse kooskõlas säästva arengu põhimõttega. |
| --- | --- |

(41)

Käesoleva direktiiviga austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (19) tunnustatud põhimõtteid, eelkõige selle artiklis 37 sätestatud kõrgetasemelise keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamise lõimimist liidu poliitikasse kooskõlas säästva arengu põhimõttega.

| (42) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (20). |
| --- | --- |

(42)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (20).

| (43) | Komisjonile tuleks anda volitused kohandada käesoleva direktiivi III, IV ja V lisa teaduse ja tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(43)

Komisjonile tuleks anda volitused kohandada käesoleva direktiivi III, IV ja V lisa teaduse ja tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (44) | Komisjonile tuleks anda volitused kehtestada kriteeriumid ja metoodikastandardid hea keskkonnaseisundi määratlemiseks ning võtta vastu järelevalve ja hindamise spetsifikatsioonid ning standarditud meetodid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on täiendada käesolevat direktiivi, lisades uusi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, |
| --- | --- |

(44)

Komisjonile tuleks anda volitused kehtestada kriteeriumid ja metoodikastandardid hea keskkonnaseisundi määratlemiseks ning võtta vastu järelevalve ja hindamise spetsifikatsioonid ning standarditud meetodid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on täiendada käesolevat direktiivi, lisades uusi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

1.   Käesolev direktiiv loob raamistiku merekeskkonna kaitseks ja säilitamiseks, selle halvenemise ärahoidmiseks ning võimaluse korral selle taastamiseks piirkondades, kus merekeskkond on kahjustatud.

Selleks töötatakse välja ja rakendatakse merestrateegiad eesmärgiga saavutada või säilitada mereakvatooriumis hea keskkonnaseisund hiljemalt aastaks 2021.

2.   Merestrateegiates võetakse inimtegevuse juhtimise suhtes ökosüsteemil põhinev lähenemisviis, tagades samas merekaupade ja -teenuste jätkusuutliku kasutamise.

3.   Käesolev direktiiv aitab saavutada merekeskkonnale mõju omavate erinevate poliitikate, lepingute ja seadusandlike meetmete ühtsust ning selle eesmärk on tagada keskkonnaküsimuste lõimimine sellistesse poliitikatesse, lepingutesse ja meetmetesse.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolev direktiiv on kohaldatav kogu mereakvatooriumi suhtes, nagu see on määratletud artikli 3 lõikes 1.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata tegevuste suhtes, mille ainuke eesmärk on tagada riigi julgeolek või riigikaitse. Liikmesriigid püüdlevad siiski selles suunas, et sellised tegevused viiakse juhul, kui see on põhjendatud ja otstarbekas, läbi kooskõlas käesoleva direktiivi eesmärkidega.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „mereakvatoorium” — veed, merepõhi ja selle aluspinnas, mis jäävad territoriaalvete ulatuse mõõtmiseks kasutatavast lähtejoonest mere poole, ulatudes UNCLOSi konventsiooni kohaselt liikmeriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva ala kaugeimasse otsa, välja arvatud asutamislepingu II lisas loetletud riikide ja territooriumidega külgnevad veed ja Prantsuse ülemeredepartemangude ja -territooriumide veed. Lähtejoonest mere poole jääv mereakvatoorium, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2000/60/EÜ, on hõlmatud üksnes niivõrd, kuivõrd kõne all on direktiivi 2000/60/EÜ reguleerimisalast väljajääva merekeskkonna kaitse asjakohaste meetmetega; |
| --- | --- |

1)

„mereakvatoorium” — veed, merepõhi ja selle aluspinnas, mis jäävad territoriaalvete ulatuse mõõtmiseks kasutatavast lähtejoonest mere poole, ulatudes UNCLOSi konventsiooni kohaselt liikmeriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva ala kaugeimasse otsa, välja arvatud asutamislepingu II lisas loetletud riikide ja territooriumidega külgnevad veed ja Prantsuse ülemeredepartemangude ja -territooriumide veed. Lähtejoonest mere poole jääv mereakvatoorium, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2000/60/EÜ, on hõlmatud üksnes niivõrd, kuivõrd kõne all on direktiivi 2000/60/EÜ reguleerimisalast väljajääva merekeskkonna kaitse asjakohaste meetmetega;

| 2) | „merepiirkond” — artiklis 4 määratletud merepiirkond. Merepiirkonnad ja allpiirkonnad on määratud käesoleva direktiivi rakendamise hõlbustamiseks ning nende kindlaksmääramisel on võetud arvesse hüdroloogilisi, okeanograafilisi ja biogeograafilisi omadusi; |
| --- | --- |

2)

„merepiirkond” — artiklis 4 määratletud merepiirkond. Merepiirkonnad ja allpiirkonnad on määratud käesoleva direktiivi rakendamise hõlbustamiseks ning nende kindlaksmääramisel on võetud arvesse hüdroloogilisi, okeanograafilisi ja biogeograafilisi omadusi;

| 3) | „merestrateegia” — strateegia, mis tuleb koostada iga asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna jaoks ja mida tuleb seal rakendada vastavalt artiklis 5 sätestatule; |
| --- | --- |

3)

„merestrateegia” — strateegia, mis tuleb koostada iga asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna jaoks ja mida tuleb seal rakendada vastavalt artiklis 5 sätestatule;

| 4) | „keskkonnaseisund” — mereakvatooriumi keskkonna üldine seisund, võttes arvesse sellesse kuuluvate mereökosüsteemide struktuuri, funktsiooni ja protsesse koos looduslike füsiograafiliste, geograafiliste ja klimaatiliste teguritega, samuti füüsikalisi ja keemilisi tingimusi, sealhulgas neid, mis tulenevad inimtegevusest asjaomasel alal; |
| --- | --- |

4)

„keskkonnaseisund” — mereakvatooriumi keskkonna üldine seisund, võttes arvesse sellesse kuuluvate mereökosüsteemide struktuuri, funktsiooni ja protsesse koos looduslike füsiograafiliste, geograafiliste ja klimaatiliste teguritega, samuti füüsikalisi ja keemilisi tingimusi, sealhulgas neid, mis tulenevad inimtegevusest asjaomasel alal;

| 5) | „hea keskkonnaseisund” — mereakvatooriumi keskkonnaseisund, mis võimaldab hoida meresid ja ookeane ökoloogiliselt mitmekesistena ja dünaamilistena ning olemuselt puhaste, tervete ja produktiivsetena, ning mille puhul merekeskkonda kasutatakse jätkusuutlikul tasemel, tagades sellega võimalikud kasutusviisid ja tegevused praeguste ja tulevaste põlvkondade jaoks, nt:






  a) | mereökosüsteemide struktuur, funktsioonid ja protsessid koos nendega seotud füsiograafiliste, geograafiliste ja klimaatiliste teguritega võimaldavad nendel ökosüsteemidel täielikult funktsioneerida ja säilitada nende taastuvuse. Mereliigid ja -elupaigad on kaitstud, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine inimtegevuse tulemusel on välistatud ja erinevate bioloogiliste komponentide funktsioneerimine on tasakaalus; |
| --- | --- | --- |

5)

„hea keskkonnaseisund” — mereakvatooriumi keskkonnaseisund, mis võimaldab hoida meresid ja ookeane ökoloogiliselt mitmekesistena ja dünaamilistena ning olemuselt puhaste, tervete ja produktiivsetena, ning mille puhul merekeskkonda kasutatakse jätkusuutlikul tasemel, tagades sellega võimalikud kasutusviisid ja tegevused praeguste ja tulevaste põlvkondade jaoks, nt:

a)

mereökosüsteemide struktuur, funktsioonid ja protsessid koos nendega seotud füsiograafiliste, geograafiliste ja klimaatiliste teguritega võimaldavad nendel ökosüsteemidel täielikult funktsioneerida ja säilitada nende taastuvuse. Mereliigid ja -elupaigad on kaitstud, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine inimtegevuse tulemusel on välistatud ja erinevate bioloogiliste komponentide funktsioneerimine on tasakaalus;

| b) | ökosüsteemide hüdromorfoloogilised, füüsikalised ja keemilised omadused, sealhulgas asjaomases piirkonnas inimtegevusest tulenevad omadused, toetavad ökosüsteeme eespool kirjeldatud viisil. Inimtegevuse tulemusel merekeskkonda juhitud ained ja energia ei põhjusta saastumisest tulenevaid mõjusid. |
| --- | --- |

b)

ökosüsteemide hüdromorfoloogilised, füüsikalised ja keemilised omadused, sealhulgas asjaomases piirkonnas inimtegevusest tulenevad omadused, toetavad ökosüsteeme eespool kirjeldatud viisil. Inimtegevuse tulemusel merekeskkonda juhitud ained ja energia ei põhjusta saastumisest tulenevaid mõjusid.

Hea keskkonnaseisund määratakse artikli 4 kohaselt kindlaks merepiirkonna või allpiirkonna tasandil I lisas esitatud üldiste kvalitatiivsete tunnuste põhjal. Hea keskkonnaseisundi saavutamiseks kohaldatakse ökosüsteemil põhinevale lähenemisviisile tuginevat kohandatud juhtimist;

| 6) | „kriteeriumid” — iseloomulikud tehnilised omadused, mis on tihedalt seotud üldiste kvalitatiivsete tunnustega; |
| --- | --- |

6)

„kriteeriumid” — iseloomulikud tehnilised omadused, mis on tihedalt seotud üldiste kvalitatiivsete tunnustega;

| 7) | „keskkonnaalased sihid” — mereakvatooriumi erinevate komponentide soovitud seisundi kvalitatiivne ja kvantitatiivne määratlemine iga merepiirkonna või allpiirkonna jaoks. Keskkonnaalased sihid määratakse kindlaks vastavalt artiklile 10; |
| --- | --- |

7)

„keskkonnaalased sihid” — mereakvatooriumi erinevate komponentide soovitud seisundi kvalitatiivne ja kvantitatiivne määratlemine iga merepiirkonna või allpiirkonna jaoks. Keskkonnaalased sihid määratakse kindlaks vastavalt artiklile 10;

| 8) | „saastumine” — inimtegevuse tagajärjel ainete või energia, sealhulgas inimtekkelise veealuse müra otsene või kaudne merekeskkonda juhtimine, mille tagajärjeks on või võib olla selline kahjulik mõju nagu kahju elusressurssidele ja mereökosüsteemidele, ohud inimeste tervisele, merendusalase tegevuse, sealhulgas kalapüügi, turismi ja huvitegevuse ning muude mere seaduslike kasutusviiside häiritus, merevee kvaliteedi halvenemine selle kasutamise seisukohast ja hüvede vähenemine, või merekaupade ja -teenuste jätkusuutliku kasutamise halvenemine üldiselt; |
| --- | --- |

8)

„saastumine” — inimtegevuse tagajärjel ainete või energia, sealhulgas inimtekkelise veealuse müra otsene või kaudne merekeskkonda juhtimine, mille tagajärjeks on või võib olla selline kahjulik mõju nagu kahju elusressurssidele ja mereökosüsteemidele, ohud inimeste tervisele, merendusalase tegevuse, sealhulgas kalapüügi, turismi ja huvitegevuse ning muude mere seaduslike kasutusviiside häiritus, merevee kvaliteedi halvenemine selle kasutamise seisukohast ja hüvede vähenemine, või merekaupade ja -teenuste jätkusuutliku kasutamise halvenemine üldiselt;

| 9) | „eripiirkond” — liikmesriigi mereakvatoorium, kus keskkonnaalaseid sihte ei saa liikmesriigi võetud meetmete abil saavutada artiklis 14 loetletud põhjustel; |
| --- | --- |

9)

„eripiirkond” — liikmesriigi mereakvatoorium, kus keskkonnaalaseid sihte ei saa liikmesriigi võetud meetmete abil saavutada artiklis 14 loetletud põhjustel;

| 10) | „piirkondlik koostöö” — liikmesriikide ning, kui see on võimalik, samasse merepiirkonda või allpiirkonda kuuluvate kolmandate riikide vaheline koostöö ja tegevuste koordineerimine merestrateegiate väljatöötamise ja rakendamise eesmärgil; |
| --- | --- |

10)

„piirkondlik koostöö” — liikmesriikide ning, kui see on võimalik, samasse merepiirkonda või allpiirkonda kuuluvate kolmandate riikide vaheline koostöö ja tegevuste koordineerimine merestrateegiate väljatöötamise ja rakendamise eesmärgil;

| 11) | „piirkondlikud merekonventsioonid” — kõik artiklis 4 osutatud merepiirkondade merekeskkonna kaitsmiseks vastuvõetud rahvusvahelised konventsioonid või rahvusvahelised lepingud koos nende juhtorganitega, nagu näiteks Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsioon, Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon ning Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsioon. |
| --- | --- |

11)

„piirkondlikud merekonventsioonid” — kõik artiklis 4 osutatud merepiirkondade merekeskkonna kaitsmiseks vastuvõetud rahvusvahelised konventsioonid või rahvusvahelised lepingud koos nende juhtorganitega, nagu näiteks Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsioon, Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon ning Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsioon.

Artikkel 4

Merepiirkonnad ja allpiirkonnad

1.   Liikmesriigid võtavad oma käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmisel nõuetekohaselt arvesse asjaolu, et nende suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluv mereakvatoorium moodustab lahutamatu osa järgmistest merepiirkondadest:

| a) | Läänemeri; |
| --- | --- |

a)

Läänemeri;

| b) | Atlandi ookeani kirdeosa; |
| --- | --- |

b)

Atlandi ookeani kirdeosa;

| c) | Vahemeri; |
| --- | --- |

c)

Vahemeri;

| d) | Must meri. |
| --- | --- |

d)

Must meri.

2.   Liikmesriigid võivad konkreetse ala eripära arvessevõtmiseks rakendada käesolevat direktiivi lõikes 1 nimetatud mereakvatooriumi sobiva tasandi alarajoonide alusel, tingimusel et kõnealused alarajoonid on piiritletud järgmiste mere allpiirkondadega kokkusobivalt:

| a) | Atlandi ookeani kirdeosas:






  i) | Põhjameri, sealhulgas Kattegat, ja Inglise kanal; |
| --- | --- | --- |

a)

Atlandi ookeani kirdeosas:

i)

Põhjameri, sealhulgas Kattegat, ja Inglise kanal;

| ii) | Keldi meri; |
| --- | --- |

ii)

Keldi meri;

| iii) | Biskaia laht ja Ibeeria rannik; |
| --- | --- |

iii)

Biskaia laht ja Ibeeria rannik;

| iv) | Atlandi ookeanis Makaroneesia biogeograafiline piirkond, mis on piiritletud Assoori saarestikku, Madeirat ning Kanaari saari ümbritsevate vetega; |
| --- | --- |

iv)

Atlandi ookeanis Makaroneesia biogeograafiline piirkond, mis on piiritletud Assoori saarestikku, Madeirat ning Kanaari saari ümbritsevate vetega;

| b) | Vahemeres:






  i) | Vahemere lääneosa; |
| --- | --- | --- |

b)

Vahemeres:

i)

Vahemere lääneosa;

| ii) | Aadria meri; |
| --- | --- |

ii)

Aadria meri;

| iii) | Joonia meri ja Vahemere keskosa; |
| --- | --- |

iii)

Joonia meri ja Vahemere keskosa;

| iv) | Egeuse meri. |
| --- | --- |

iv)

Egeuse meri.

Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist alarajoonidest artikli 24 lõike 1 esimeses lõigus nimetatud kuupäevaks, kuid võivad neid rajoone artikli 5 lõike 2 punkti a alapunktis i osutatud esialgse hindamise läbiviimise järel muuta.

Artikkel 5

Merestrateegiad

1.   Iga liikmesriik töötab vastavalt lõike 2 punktides a ja b sätestatud tegevuskavale igas asjaomases merepiirkonnas või allpiirkonnas oma mereakvatooriumi jaoks välja merestrateegia.

2.   Liikmesriigid teevad koostööd, et tagada igas merepiirkonnas või allpiirkonnas käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks nõutavate meetmete, eelkõige punktides a ja b osutatud merestrateegiate erinevate osade koordineerimine järgmisel viisil:

| a) | ettevalmistamine:






  i) | asjaomase akvatooriumi keskkonnaseisundi ja inimtegevusest sellele tuleneva keskkonnamõju esialgne hindamine kooskõlas artikliga 8, mis peab olema lõpule viidud ... (21); |
| --- | --- | --- |

a)

ettevalmistamine:

i)

asjaomase akvatooriumi keskkonnaseisundi ja inimtegevusest sellele tuleneva keskkonnamõju esialgne hindamine kooskõlas artikliga 8, mis peab olema lõpule viidud ... (21);

| ii) | asjaomase akvatooriumi hea keskkonnaseisundi piiritlemine kooskõlas artikli 9 lõikega 1, mis peab olema kehtestatud hiljemalt ... (21); |
| --- | --- |

ii)

asjaomase akvatooriumi hea keskkonnaseisundi piiritlemine kooskõlas artikli 9 lõikega 1, mis peab olema kehtestatud hiljemalt ... (21);

| iii) | keskkonnaalaste sihtide ja nendega seotud indikaatorite kogumi kehtestamine kooskõlas artikli 10 lõikega 1 hiljemalt ... (22); |
| --- | --- |

iii)

keskkonnaalaste sihtide ja nendega seotud indikaatorite kogumi kehtestamine kooskõlas artikli 10 lõikega 1 hiljemalt ... (22);

| iv) | sihtide pidevaks hindamiseks ja korrapäraseks ajakohastamiseks mõeldud seireprogrammi kehtestamine ja rakendamine kooskõlas artikli 11 lõikega 1 hiljemalt ... (23), välja arvatud juhtudel, kui asjaomastes ühenduse õigusaktides on sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

iv)

sihtide pidevaks hindamiseks ja korrapäraseks ajakohastamiseks mõeldud seireprogrammi kehtestamine ja rakendamine kooskõlas artikli 11 lõikega 1 hiljemalt ... (23), välja arvatud juhtudel, kui asjaomastes ühenduse õigusaktides on sätestatud teisiti;

| b) | meetmeprogrammid:






  i) | hea keskkonnaseisundi saavutamiseks või säilitamiseks mõeldud meetmeprogrammi väljatöötamine hiljemalt 2016. aastaks kooskõlas artikli 13 lõigetega 1, 2 ja 3; |
| --- | --- | --- |

b)

meetmeprogrammid:

i)

hea keskkonnaseisundi saavutamiseks või säilitamiseks mõeldud meetmeprogrammi väljatöötamine hiljemalt 2016. aastaks kooskõlas artikli 13 lõigetega 1, 2 ja 3;

| ii) | punktis i ettenähtud programmi käivitamine hiljemalt 2018. aastaks kooskõlas artikli 13 lõikega 7. |
| --- | --- |

ii)

punktis i ettenähtud programmi käivitamine hiljemalt 2018. aastaks kooskõlas artikli 13 lõikega 7.

3.   Kui mereseisund on nii kriitiline, et see nõuab kiiret tegutsemist, peaksid liikmesriigid, kellel on merepiir käesoleva direktiiviga hõlmatud samas merepiirkonnas või allpiirkonnas, püüdma vastavalt lõikele 1 leppida kokku tegevuskavas, millega nähakse ette meetmeprogrammide varasem elluviimine. Sellistel juhtudel:

| a) | teavitavad asjaomased liikmeriigid komisjoni muudetud ajakavast ning tegutsevad vastavalt sellele; |
| --- | --- |

a)

teavitavad asjaomased liikmeriigid komisjoni muudetud ajakavast ning tegutsevad vastavalt sellele;

| b) | kutsutakse komisjoni üles kaaluma liikmesriikide toetamist nende tõhustatud jõupingutustes merekeskkonna parandamiseks, nimetades kõnealuses piirkonnas elluviidava programmi katseprojektiks. |
| --- | --- |

b)

kutsutakse komisjoni üles kaaluma liikmesriikide toetamist nende tõhustatud jõupingutustes merekeskkonna parandamiseks, nimetades kõnealuses piirkonnas elluviidava programmi katseprojektiks.

4.   Liikmesriigid töötavad välja kõik lõike 2 punktides a ja b osutatud merestrateegiate elemendid ja rakendavad neid, kuid seda tehes ei nõuta neilt erimeetmete võtmist, kui puudub märkimisväärne oht merekeskkonnale või kui sellega kaasnevad ebaproportsionaalsed kulud, võttes arvesse ohtu merekeskkonnale.

Kui liikmesriik ei võta meetmeid kummalgi nimetatud põhjusel, esitab ta komisjonile vajalikud tõendid oma otsuse põhjendamiseks.

Artikkel 6

Piirkondlik koostöö

1.   Artikli 5 lõikes 2 osutatud koordineerimise saavutamiseks kasutavad liikmesriigid, kui see on otstarbekas ja asjakohane, seda merepiirkonda või allpiirkonda hõlmavaid olemasolevaid piirkondlikke institutsioonilisi koostööstruktuure, sealhulgas piirkondlike merekonventsioonide alusel loodud struktuure.

2.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel teevad liikmesriigid igas merepiirkonnas või allpiirkonnas kõik mis võimalik, kasutades asjakohaseid rahvusvahelisi foorumeid, kaasa arvatud piirkondlike merekonventsioonide mehhanisme ja struktuure, et koordineerida oma meetmed kolmandate riikidega, kelle suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuulub osa samas merepiirkonnas või allpiirkonnas asuvast akvatooriumist.

Selles kontekstis lähtuvad liikmesriigid niivõrd kui võimalik asjakohastest olemasolevatest programmidest ja tegevustest, mis on välja töötatud rahvusvahelistest lepingutest, näiteks piirkondlikest merekonventsioonidest tulenevate struktuuride raames.

Kui see on asjakohane, laiendatakse koordineerimist ja koostööd kõikidele merepiirkonna või allpiirkonna valgalas asuvatele liikmesriikidele, sealhulgas sisemaariikidele, et võimaldada kõnealuses merepiirkonnas või allpiirkonnas asuvatel liikmesriikidel täita käesoleva direktiivi kohaseid kohustusi, kasutades käesoleva direktiivi või direktiivi 2000/60/EÜ sätete kohaselt loodud koostööstruktuure.

Artikkel 7

Pädevad asutused

1.   Liikmesriigid määravad ... (24) iga asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna jaoks asutuse või asutused, kelle pädevusse kuulub käesoleva direktiivi rakendamine seoses nende mereakvatooriumiga.

Hiljemalt ... (25) esitavad liikmesriigid komisjonile oma määratud pädevate asutuste nimekirja koos II lisas loetletud teabega.

Samal ajal saadavad liikmesriigid komisjonile oma pädevate asutuste nimekirja kõigi käesoleva määruse rakendamise eesmärgil asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide kohta, milles nad on osalised.

Samuti nimetavad iga merepiirkonna või allpiirkonna valgalas asuvad liikmesriigid asutuse või asutused, kes on pädevad artiklis 6 osutatud koordineerimise ja koostöö läbiviimisel.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist lõike 1 kohaselt esitatud andmetes tehtud muudatustest kuue kuu jooksul pärast kõnealuste muudatuste jõustumist.

II PEATÜKK

MERESTRATEEGIAD: ETTEVALMISTAMINE

Artikkel 8

Hindamine

1.   Võttes arvesse kättesaadavaid olemasolevaid andmeid, teostavad liikmesriigid oma mereakvatooriumi esialgse hindamise, mis seisneb järgmises:

| a) | selle akvatooriumi oluliste parameetrite ja praeguse keskkonnaseisundi analüüs, mis põhineb III lisa tabelis 1 toodud elementide soovituslikul nimekirjal ning hõlmab füüsikalisi ja keemilisi omadusi, elupaigatüüpe, bioloogilisi omadusi ja hüdromorfoloogiat; |
| --- | --- |

a)

selle akvatooriumi oluliste parameetrite ja praeguse keskkonnaseisundi analüüs, mis põhineb III lisa tabelis 1 toodud elementide soovituslikul nimekirjal ning hõlmab füüsikalisi ja keemilisi omadusi, elupaigatüüpe, bioloogilisi omadusi ja hüdromorfoloogiat;

| b) | selle akvatooriumi parameetritele ja keskkonnaseisundile osaks saavate survetegurite ja mõju, sealhulgas inimtegevuse, analüüs, mis põhineb III lisa tabelis 2 toodud elementide soovituslikel nimekirjadel ning hõlmab mitmesuguste survetegurite kvalitatiivset ja kvantitatiivset kogumit, samuti tuvastatavaid suundumusi; |
| --- | --- |

b)

selle akvatooriumi parameetritele ja keskkonnaseisundile osaks saavate survetegurite ja mõju, sealhulgas inimtegevuse, analüüs, mis põhineb III lisa tabelis 2 toodud elementide soovituslikel nimekirjadel ning hõlmab mitmesuguste survetegurite kvalitatiivset ja kvantitatiivset kogumit, samuti tuvastatavaid suundumusi;

| c) | akvatooriumi kasutamise ja merekeskkonna olukorra halvenemisega kaasnevate kulude majanduslik ja sotsiaalne analüüs. |
| --- | --- |

c)

akvatooriumi kasutamise ja merekeskkonna olukorra halvenemisega kaasnevate kulude majanduslik ja sotsiaalne analüüs.

2.   Lõikes 1 nimetatud analüüsides võetakse arvesse direktiivi 2000/60/EÜ vastavate sätetega reguleeritud ranniku-, ülemineku- ja territoriaalvetega seotud elemente. Liikmesriigid võtavad samuti arvesse või kasutavad alusena muid asjakohaseid hindamisi, näiteks piirkondlike merekonventsioonide raames ühiselt läbiviidud hindamisi, et anda merekeskkonna seisundile igakülgne hinnang.

Artikkel 9

Hea keskkonnaseisundi piiritlemine

1.   Liikmesriigid määravad artikli 8 lõike 1 kohaselt tehtud esialgse hindamise alusel igas asjaomases merepiirkonnas või allpiirkonnas oma mereakvatooriumi jaoks ühiselt kindlaks hea keskkonnaseisundi parameetrite kogumi, tuginedes I lisas loetletud üldistele kvalitatiivsetele tunnustele ning samuti käesoleva artikli lõikes 3 ettenähtud kriteeriumidele ja metoodikastandarditele.

Nad võtavad arvesse III lisas sätestatud elementide soovituslikku nimekirja ja eelkõige füüsikalisi ja keemilisi omadusi, elupaigatüüpe, bioloogilisi omadusi ja hüdromorfoloogiat.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni artikli 8 lõike 1 kohaselt tehtud hindamisest ja käesoleva artikli lõike 1 kohaselt tehtud piiritlemisest kolme kuu jooksul pärast viimase lõpuleviimist.

3.   Hea keskkonnaseisundi kriteeriumid ja metoodikastandardid, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid seda täiendades, võetakse vastu I ja III lisa alusel vastavalt artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele hiljemalt ... (26), et tagada sidusus ja võimaldada võrdlusi eri merepiirkondades ja allpiirkondades hea keskkonnaseisundi saavutamise ulatuse osas. Enne selliste kriteeriumide ja standardite väljapakkumist konsulteerib komisjon kõikide huvitatud pooltega, sealhulgas piirkondlike merekonventsioonide osalistega.

Artikkel 10

Keskkonnaalaste sihtide kehtestamine

1.   Liikmesriigid kehtestavad artikli 8 lõike 1 kohaselt tehtud esialgse hindamise alusel oma mereakvatooriumi iga merepiirkonna või allpiirkonna jaoks keskkonnaalaste sihtide ja nendega seotud indikaatorite igakülgse kogumi, et teha edusamme mereakvatooriumis hea keskkonnaseisundi saavutamisel, võttes arvesse IV lisas toodud soovituslikku parameetrite nimekirja.

Nende sihtide ja indikaatorite väljatöötamisel võtavad liikmesriigid arvesse siseriiklikul, ühenduse või rahvusvahelisel tasandil sama akvatooriumi suhtes sätestatud asjakohaste olemasolevate keskkonnaalaste sihtide jätkuvat kohaldamist, tagades nende sihtide omavahelise kokkusobivuse.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni kehtestatud keskkonnaalastest sihtidest kolme kuu jooksul pärast nende kehtestamist.

Artikkel 11

Seireprogrammid

1.   Liikmesriigid kehtestavad artikli 8 lõike 1 kohaselt tehtud esialgse hindamise alusel koordineeritud seireprogrammi oma mereakvatooriumi keskkonnaseisundi pidevaks hindamiseks III lisas toodud elementide soovitusliku nimekirja ja V lisas toodud nimekirja alusel ja toetudes artikli 10 kohaselt kehtestatud keskkonnaalastele sihtidele ning rakendavad seda programmi.

Seireprogrammid tuginevad hindamist ja seiret käsitlevatele ühenduse õigusaktide või rahvusvaheliste lepingute asjakohastele sätetele ning on nendega kooskõlas.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile seireprogrammidest kolme kuu jooksul pärast nende kehtestamist.

3.   Spetsifikatsioonid ja standarditud meetodid seireks ja hindamiseks, mis arvestavad olemasolevate kohustustega ja tagavad seire- ja hindamistulemuste võrreldavuse ning mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid seda täiendades, võetakse vastu vastavalt artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 12

Teavitamised ja komisjoni nõuanded

Kõigi artikli 9 lõike 2, artikli 10 lõike 2 ja artikli 11 lõike 2 alusel iga merepiirkonna ja allpiirkonna kohta tehtud teavitamiste alusel annab komisjon igale liikmeriigile nõu selles, kas teatatud elemendid moodustavad käesoleva direktiivi nõuetele vastava raamistiku.

Oma nõuande sõnastamisel arvestab komisjon eri merepiirkondade ja allpiirkondade piires ja kogu ühenduses kasutusel olevate raamistike sidusust ning võib paluda asjaomasel liikmesriigil esitada täiendavat olemasolevat ja vajalikku teavet.

III PEATÜKK

MERESTRATEEGIAD: MEETMEPROGRAMMID

Artikkel 13

Meetmeprogrammid

1.   Liikmesriigid teevad iga asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna puhul kindlaks meetmed, mida tuleb võtta nende mereakvatooriumis hea keskkonnaseisundi saavutamiseks või säilitamiseks vastavalt artikli 9 lõikele 1.

Need meetmed töötatakse välja artikli 8 lõike 1 kohaselt tehtava esialgse hindamise alusel ja lähtudes artikli 10 lõike 1 kohaselt kehtestatud keskkonnaalastest sihtidest, võttes arvesse VI lisas loetletud meetmete tüüpe.

2.   Liikmesriigid integreerivad lõike 1 alusel väljatöötatud meetmed meetmeprogrammi, võttes arvesse ühenduse õigusaktide, eelkõige direktiivi 2000/60/EÜ, või rahvusvaheliste lepingute kohaselt nõutavaid asjakohaseid meetmeid.

3.   Meetmeprogrammi koostamisel lõike 2 kohaselt võtavad liikmesriigid nõuetekohaselt arvesse säästvat arengut ja eelkõige kavandatud meetmete sotsiaalset ja majanduslikku mõju.

Liikmesriigid tagavad meetmete kulutõhususe ja tehnilise teostatavuse ning viivad enne iga uue meetme kehtestamist läbi mõjuhindamisi, sealhulgas tulude ja kulude analüüse.

4.   Käesoleva artikli kohaselt kehtestatud meetmeprogrammid peaksid sisaldama selliseid meetmeid nagu direktiivide 92/43/EMÜ ja 79/409/EÜ kohaste erikaitsealade kasutamist ning selliste merekaitselade kasutamist, milles on kokku leppinud ühendus või asjaomased liikmesriigid rahvusvaheliste või piirkondlike lepingute raames, milles nad on osalised.

Sellega seoses peaksid liikmesriigid tagama, et need alad aitavad moodustada merekaitsealade ühtset ja representatiivset võrgustikku.

5.   Liikmesriigid näitavad oma meetmeprogrammides, kuidas kavatsetakse meetmeid rakendada ja kuidas need aitavad kaasa artikli 10 lõike 1 alusel kehtestatud keskkonnaalaste sihtide saavutamisele.

6.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele asjaomastele liikmesriikidele oma meetmeprogrammidest kolme kuu jooksul alates nende kehtestamisest.

7.   Võttes arvesse artiklis 16 sätestatut, tagavad liikmesriigid programmide käivitamise kahe aasta jooksul alates nende kehtestamisest.

Artikkel 14

Erandid

1.   Liikmesriik võib tuvastada oma mereakvatooriumis konkreetsed alad, kus punktides a–d loetletud mis tahes põhjustel ei saa keskkonnaalaseid sihte selle liikmesriigi võetavate meetmetega saavutada või kui neid sihte ei saa punktis e osutatud põhjustel saavutada ettenähtud ajavahemiku jooksul:

| a) | tegevus või tegevusetus, mille eest asjaomane liikmesriik ei ole vastutav; |
| --- | --- |

a)

tegevus või tegevusetus, mille eest asjaomane liikmesriik ei ole vastutav;

| b) | looduslikud põhjused; |
| --- | --- |

b)

looduslikud põhjused;

| c) | vääramatu jõud; |
| --- | --- |

c)

vääramatu jõud;

| d) | mereakvatooriumi omaduste muutused, mis tulenevad üldisest huvist tingitud meetmetest, mida peetakse keskkonnale osaks saavast negatiivsest mõjust tähtsamaks, sealhulgas igasugune piiriülene mõju; |
| --- | --- |

d)

mereakvatooriumi omaduste muutused, mis tulenevad üldisest huvist tingitud meetmetest, mida peetakse keskkonnale osaks saavast negatiivsest mõjust tähtsamaks, sealhulgas igasugune piiriülene mõju;

| e) | looduslikud tingimused, mis ei võimalda asjaomase merekeskkonna seisundi parandamist nõutud tähtajaks. |
| --- | --- |

e)

looduslikud tingimused, mis ei võimalda asjaomase merekeskkonna seisundi parandamist nõutud tähtajaks.

Asjaomane liikmesriik näitab sellised alad selgelt ära oma meetmeprogrammis ja esitab komisjonile oma seisukoha põhjendamiseks vajalikud tõendid. Konkreetse ala tuvastamisel võtab liikmesriik arvesse tagajärgi teistele liikmesriikidele asjaomases merepiirkonnas või allpiirkonnas.

Asjaomane liikmesriik võtab siiski asjakohaseid ajutisi meetmeid, mille eesmärk on püüelda jätkuvalt keskkonnaalaste sihtide saavutamise suunas, vältida punktides b, c või d nimetatud põhjustel ohustatud mereakvatooriumi seisundi edasist halvenemist ja leevendada kahjulikku mõju asjaomases merepiirkonnas või allpiirkonnas või teiste liikmesriikide mereakvatooriumis.

2.   Lõike 1 punktis d käsitletud olukorras tagavad liikmesriigid selle, et muutused ei välista püsivalt ega sea ohtu hea keskkonnaseisundi saavutamist asjaomases merepiirkonnas või allpiirkonnas või teiste liikmesriikide mereakvatooriumis.

3.   Lõike 1 kolmandas lõigus osutatud ajutised meetmed integreeritakse niipalju kui võimalik meetmeprogrammidesse.

Artikkel 15

Soovitused ühenduse tegevuseks

1.   Kui liikmesriik tuvastab probleemi, mis mõjutab tema mereakvatooriumi keskkonnaseisundit ja mida ei saa lahendada siseriiklikul tasandil võetavate meetmetega või mis on seotud mõne muu ühenduse poliitika või rahvusvahelise lepinguga, teatab ta sellest vastavalt komisjonile ja põhjendab oma seisukohta.

Komisjon vastab kuue kuu jooksul.

2.   Kui osutub vajalikuks ühenduse institutsioonide tegevus, esitavad liikmesriigid komisjonile ja nõukogule asjakohased soovitused meetmete võtmiseks seoses lõikes 1 osutatud probleemiga. Kui asjakohastes ühenduse õigusaktides pole sätestatud teisiti, vastab komisjon igale sellisele soovitusele kuue kuu jooksul ning võtab vajadusel neid soovitusi arvesse vastavate ettepanekute esitamisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 16

Teavitamised ja komisjoni nõuanded

Artikli 13 lõike 6 alusel tehtud meetmeprogrammidest teavitamiste alusel annab komisjon igale liikmesriigile nõu, kas teatatud programmid moodustavad artikli 9 lõike 1 kohaselt piiritletud hea keskkonnaseisundi saavutamiseks vajaliku asjakohase raamistiku.

Oma nõuande sõnastamisel arvestab komisjon terve ühenduse meetmeprogrammide sidusust ning võib paluda asjaomasel liikmesriigil esitada täiendavat olemasolevat ja vajalikku teavet.

IV PEATÜKK

AJAKOHASTAMINE, ARUANDED JA AVALIK TEAVE

Artikkel 17

Ajakohastamine

1.   Liikmesriigid tagavad iga asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna merestrateegiate ajakohastamise.

2.   Lõike 1 kohaldamisel vaatavad liikmesriigid artiklis 5 osutatud koordineeritud viisil iga kuue aasta järel pärast merestrateegiate esialgset kehtestamist läbi oma strateegiate järgmised elemendid:

| a) | artikli 8 lõikes 1 ettenähtud esialgne hindamine ja artikli 9 lõikes 1 ettenähtud hea keskkonnaseisundi piiritlemine; |
| --- | --- |

a)

artikli 8 lõikes 1 ettenähtud esialgne hindamine ja artikli 9 lõikes 1 ettenähtud hea keskkonnaseisundi piiritlemine;

| b) | artikli 10 lõike 1 kohaselt kehtestatud keskkonnaalased sihid; |
| --- | --- |

b)

artikli 10 lõike 1 kohaselt kehtestatud keskkonnaalased sihid;

| c) | artikli 11 lõike 1 kohaselt kehtestatud seireprogrammid; |
| --- | --- |

c)

artikli 11 lõike 1 kohaselt kehtestatud seireprogrammid;

| d) | artikli 13 lõike 2 kohaselt kehtestatud meetmeprogrammid. |
| --- | --- |

d)

artikli 13 lõike 2 kohaselt kehtestatud meetmeprogrammid.

3.   Lõikes 2 sätestatud läbivaatamiste järel tehtavate ajakohastuste üksikasjad saadetakse komisjonile, piirkondlike merekonventsioonide osalistele ja teistele asjaomastele liikmesriikidele kolme kuu jooksul nende avaldamisest kooskõlas artikli 19 lõikega 2.

4.   Artikleid 12 ja 16 kohaldatakse käesoleva artikli osas mutatis mutandis.

Artikkel 18

Vahearuanded

Liikmesriigid esitavad kolme aasta jooksul alates iga meetmeprogrammi või selle ajakohastuse avaldamisest vastavalt artikli 19 lõikele 2 komisjonile kokkuvõtliku vahearuande, milles kirjeldatakse kõnealuse programmi elluviimisel tehtud edusamme.

Artikkel 19

Avalik arutelu ja teave

1.   Kooskõlas ühenduse asjakohaste kehtivate õigusaktidega tagavad liikmesriigid, et kõikidele huvitatud isikutele on varakult tagatud tõhusad võimalused osaleda käesoleva direktiivi rakendamises.

2.   Liikmesriigid avaldavad ja teevad üldsusele märkuste tegemiseks kättesaadavaks oma merestrateegiate või nendega seotud ajakohastuste järgmiste elementide kokkuvõtted:

| a) | artikli 8 lõikes 1 ettenähtud esialgne hindamine ja artikli 9 lõikes 1 ettenähtud hea keskkonnaseisundi piiritlemine; |
| --- | --- |

a)

artikli 8 lõikes 1 ettenähtud esialgne hindamine ja artikli 9 lõikes 1 ettenähtud hea keskkonnaseisundi piiritlemine;

| b) | artikli 10 lõike 1 kohaselt kehtestatud keskkonnaalased sihid; |
| --- | --- |

b)

artikli 10 lõike 1 kohaselt kehtestatud keskkonnaalased sihid;

| c) | artikli 11 lõike 1 kohaselt kehtestatud seireprogrammid; |
| --- | --- |

c)

artikli 11 lõike 1 kohaselt kehtestatud seireprogrammid;

| d) | artikli 13 lõike 2 kohaselt kehtestatud meetmeprogrammid. |
| --- | --- |

d)

artikli 13 lõike 2 kohaselt kehtestatud meetmeprogrammid.

3.   Keskkonnaalasele teabele juurdepääsu osas kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (27).

Liikmesriigid annavad komisjonile käesoleva direktiiviga seotud ülesannete täitmiseks juurdepääsu kõnealustele andmetele ja teabele ning nende kasutusõigused vastavalt direktiivile 2007/2/EÜ.

Artikkel 20

Komisjoni aruanded

1.   Komisjon avaldab esimese hindamisaruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta kahe aasta jooksul pärast kõigi meetmeprogrammide saamist ja igal juhul hiljemalt 2021. aastaks.

Seejärel avaldab komisjon edasised aruanded iga kuue aasta tagant. Komisjon esitab aruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.   Lõikes 1 sätestatud aruanded sisaldavad järgmist:

| a) | ülevaade käesoleva direktiivi rakendamisel tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

a)

ülevaade käesoleva direktiivi rakendamisel tehtud edusammudest;

| b) | ülevaade merekeskkonna seisundist ühenduses, mis on koostatud koostöös Euroopa Keskkonnaagentuuriga ning asjaomaste piirkondlike mere- ja kalandusorganisatsioonide ja -konventsioonidega; |
| --- | --- |

b)

ülevaade merekeskkonna seisundist ühenduses, mis on koostatud koostöös Euroopa Keskkonnaagentuuriga ning asjaomaste piirkondlike mere- ja kalandusorganisatsioonide ja -konventsioonidega;

| c) | ülevaade merestrateegiatest koos soovitustega nende parandamise kohta; |
| --- | --- |

c)

ülevaade merestrateegiatest koos soovitustega nende parandamise kohta;

| d) | kokkuvõte liikmesriikidelt artiklite 12 ja 16 kohaselt saadud teabest ja komisjoni poolt artikli 16 kohaselt tehtud hindamistest seoses liikmesriikidelt vastavalt artiklile 15 laekunud teabega; |
| --- | --- |

d)

kokkuvõte liikmesriikidelt artiklite 12 ja 16 kohaselt saadud teabest ja komisjoni poolt artikli 16 kohaselt tehtud hindamistest seoses liikmesriikidelt vastavalt artiklile 15 laekunud teabega;

| e) | kokkuvõte kõigile artikli 18 alusel liikmesriikide poolt komisjonile esitatud aruannetele antud vastustest; |
| --- | --- |

e)

kokkuvõte kõigile artikli 18 alusel liikmesriikide poolt komisjonile esitatud aruannetele antud vastustest;

| f) | kokkuvõte vastustest Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt eelmistele merestrateegiate kohta tehtud märkustele; |
| --- | --- |

f)

kokkuvõte vastustest Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt eelmistele merestrateegiate kohta tehtud märkustele;

| g) | kokkuvõte muude asjakohaste ühenduse poliitikate panusest käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

g)

kokkuvõte muude asjakohaste ühenduse poliitikate panusest käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamisse.

Artikkel 21

Käesoleva direktiivi läbivaatamine

Komisjon vaatab käesoleva direktiivi läbi hiljemalt ... (28) ja esitab vajalikud muutmisettepanekud, kui see on asjakohane.

V PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 22

Tehnilised kohandused

1.   III, IV ja V lisa võib muuta vastavalt teaduse ja tehnika arengule vastavalt artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, võttes arvesse artikli 17 lõikes 2 sätestatud merestrateegiate läbivaatamise ja ajakohastamise tähtaegu.

2.   Vastavalt artikli 23 lõikes 2 osutatud menetlusele:

| a) | võib võtta vastu metoodikastandardid I, III, IV ja V lisa kohaldamiseks; |
| --- | --- |

a)

võib võtta vastu metoodikastandardid I, III, IV ja V lisa kohaldamiseks;

| b) | võib võtta vastu tehnilised vormingud andmete, sealhulgas statistiliste ja kartograafiliste andmete edastamiseks ja töötlemiseks. |
| --- | --- |

b)

võib võtta vastu tehnilised vormingud andmete, sealhulgas statistiliste ja kartograafiliste andmete edastamiseks ja töötlemiseks.

Artikkel 23

Regulatiivkomitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 24

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt... (29). Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

3.   Mereakvatooriumita liikmesriigid jõustavad üksnes need normid, mis on vajalikud artikli 6 ja artikli 7 nõuete järgmiseks.

Kui sellised normid on siseriikliku õigusega juba kehtestatud, edastavad asjaomased liikmesriigid komisjonile selliste normide teksti.

Artikkel 25

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 26

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 185, 8.8.2006, lk 20.

1

(2)  ELT C 206, 29.8.2006, lk 5.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 14. novembri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 23. juuli 2007. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

4

(5)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/105/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 368).

5

(6)  EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/105/EÜ.

6

(7)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).

7

(8)  EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1.

8

(9)  EÜT L 309, 13.12.1993, lk 1.

9

(10)  EÜT L 73, 16.3.1994, lk 19.

10

(11)  EÜT L 104, 3.4.1998, lk 1.

11

(12)  EÜT L 118, 19.5.2000, lk 44.

12

(13)  EÜT L 240, 19.9.1977, lk 1.

13

(14)  EÜT L 322, 14.12.1999, lk 32.

14

(15)  EÜT L 67, 12.3.1983, lk 1.

15

(16)  EÜT L 322, 14.12.1999, lk 18.

16

(17)  ELT L 108, 25.4.2007, lk 1.

17

(18)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

18

(19)  EÜT L 364, 18.12.2000, lk 1.

19

(20)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

20

(21)  4 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

21

(22)  5 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

22

(23)  6 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

23

(24)  Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

24

(25)  42 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeva.

25

(26)  2 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

26

(27)  EÜT L 41, 14.2.2003, lk 26.

27

(28)  15 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

28

(29)  3 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

29

---

I LISA

HEA KESKKONNASEISUNDI PIIRITLEMISEL ARVESSEVÕETAVAD ÜLDISED KVALITATIIVSED TUNNUSED

(MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLI 3 PUNKTIS 5, ARTIKLI 9 LÕIGETES 1 JA 3 NING ARTIKLIS 22)

| 1) | Kõik teadaolevad mere toiduvõrkude elemendid eksisteerivad tavapärase arvukuse ja mitmekesisuse tasemel. |
| --- | --- |

1)

Kõik teadaolevad mere toiduvõrkude elemendid eksisteerivad tavapärase arvukuse ja mitmekesisuse tasemel.

| 2) | Inimtegevuse tulemusel sissetoodud võõrliigid jäävad tasemele, millel ei ole negatiivset mõju ökosüsteemile. |
| --- | --- |

2)

Inimtegevuse tulemusel sissetoodud võõrliigid jäävad tasemele, millel ei ole negatiivset mõju ökosüsteemile.

| 3) | Kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavate kala ja karploomade populatsioonid on ohututes bioloogilistes piirides. |
| --- | --- |

3)

Kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavate kala ja karploomade populatsioonid on ohututes bioloogilistes piirides.

| 4) | Inimtekkeline eutrofeerumine, eelkõige selle negatiivsed mõjud on minimeeritud. |
| --- | --- |

4)

Inimtekkeline eutrofeerumine, eelkõige selle negatiivsed mõjud on minimeeritud.

| 5) | Liikidele ja elupaikadele on omane levik, arvukus ja kvaliteet, mis on kooskõlas valitsevate füsiograafiliste, geograafiliste ja klimaatiliste tingimustega. Bioloogiline mitmekesisus on säilitatud. |
| --- | --- |

5)

Liikidele ja elupaikadele on omane levik, arvukus ja kvaliteet, mis on kooskõlas valitsevate füsiograafiliste, geograafiliste ja klimaatiliste tingimustega. Bioloogiline mitmekesisus on säilitatud.

| 6) | Merepõhja terviklikkus on tasemel, mis kindlustab ökosüsteemide funktsioneerimise. |
| --- | --- |

6)

Merepõhja terviklikkus on tasemel, mis kindlustab ökosüsteemide funktsioneerimise.

| 7) | Merevee hüdrograafiliste tingimuste püsival muutusel ei ole negatiivset mõju mere ökosüsteemidele. |
| --- | --- |

7)

Merevee hüdrograafiliste tingimuste püsival muutusel ei ole negatiivset mõju mere ökosüsteemidele.

| 8) | Saasteainete kontsentratsioon on tasemel, mis ei põhjusta saastumisest tulenevaid mõjusid. |
| --- | --- |

8)

Saasteainete kontsentratsioon on tasemel, mis ei põhjusta saastumisest tulenevaid mõjusid.

| 9) | Saasteained kalades ja muudes inimtarbimiseks ettenähtud mereandides ei ületa ühenduse õigusaktides või muude asjakohaste standarditega kehtestatud tasemeid. |
| --- | --- |

9)

Saasteained kalades ja muudes inimtarbimiseks ettenähtud mereandides ei ületa ühenduse õigusaktides või muude asjakohaste standarditega kehtestatud tasemeid.

| 10) | Mereprahi omadused ja kogus ei kahjusta merekeskkonda. |
| --- | --- |

10)

Mereprahi omadused ja kogus ei kahjusta merekeskkonda.

| 11) | Energia keskkonda juhtimine, sealhulgas veealune müra, ei kahjusta merekeskkonda. |
| --- | --- |

11)

Energia keskkonda juhtimine, sealhulgas veealune müra, ei kahjusta merekeskkonda.

Käesoleva direktiivi artikli 9 lõike 1 kohaselt igas merepiirkonnas või allpiirkonnas hea keskkonnaseisundi parameetrite kindlaksmääramisel kaaluvad liikmesriigid kõiki käesolevas lisas loetletud üldisi kvalitatiivseid tunnuseid, et määrata kindlaks need tunnused, mida tuleb kasutada kõnealuse piirkonna või allpiirkonna hea keskkonnaseisundi piiritlemisel. Kui liikmesriik leiab, et ühe või mitme sellise tunnuse kasutamine ei ole asjakohane, esitab ta komisjonile vastavad põhjendused käesoleva direktiivi artikli 9 lõike 2 kohase teavitamise raames.

---

II LISA

PÄDEVAD ASUTUSED

(MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLI 7 LÕIKES 1)

| 1) | Pädeva(te) asutus(t)e nimi ja aadress — nimetatud pädeva(te) asutus(t)e ametlik nimi ja aadress. |
| --- | --- |

1)

Pädeva(te) asutus(t)e nimi ja aadress — nimetatud pädeva(te) asutus(t)e ametlik nimi ja aadress.

| 2) | Pädeva(te) asutus(t)e õiguslik vorm — pädeva(te) asutus(t)e õigusliku vormi lühikirjeldus. |
| --- | --- |

2)

Pädeva(te) asutus(t)e õiguslik vorm — pädeva(te) asutus(t)e õigusliku vormi lühikirjeldus.

| 3) | Ülesanded — pädeva(te) asutus(t)e õiguslike ja haldusülesannete lühikirjeldus ning asjaomase mereakvatooriumiga seotud ülesannete kirjeldus. |
| --- | --- |

3)

Ülesanded — pädeva(te) asutus(t)e õiguslike ja haldusülesannete lühikirjeldus ning asjaomase mereakvatooriumiga seotud ülesannete kirjeldus.

| 4) | Liikmeskond — kui pädev asutus või pädevad asutused tegutsevad teiste pädevate asutuste vahelise koordineerimisasutusena, nõutakse nende asutuste nimekirja koos kokkuvõttega koordineerimise tagamiseks loodud institutsioonilistest suhetest. |
| --- | --- |

4)

Liikmeskond — kui pädev asutus või pädevad asutused tegutsevad teiste pädevate asutuste vahelise koordineerimisasutusena, nõutakse nende asutuste nimekirja koos kokkuvõttega koordineerimise tagamiseks loodud institutsioonilistest suhetest.

| 5) | Piirkondlik või allpiirkondlik koordineerimine — nõutakse kokkuvõtet mehhanismidest, mis on kehtestatud selleks, et tagada koordineerimine liikmesriikide vahel, kelle mereakvatoorium jääb samasse merepiirkonda või allpiirkonda. |
| --- | --- |

5)

Piirkondlik või allpiirkondlik koordineerimine — nõutakse kokkuvõtet mehhanismidest, mis on kehtestatud selleks, et tagada koordineerimine liikmesriikide vahel, kelle mereakvatoorium jääb samasse merepiirkonda või allpiirkonda.

---

III LISA

OMADUSTE, SURVETEGURITE JA MÕJUDE SOOVITUSLIK NIMEKIRI

(OSUTATUD ARTIKLI 8 LÕIKES 1, ARTIKLI 9 LÕIGETES 1 JA 3, ARTIKLI 11 LÕIKES 1 JA ARTIKLIS 22)

Tabel 1

Parameetrid

| Füüsikalised ja keemilised omadused | — | Merepõhja topograafia ja batümeetria; |
| --- | --- | --- |

Füüsikalised ja keemilised omadused

—

Merepõhja topograafia ja batümeetria;

| — | temperatuuri- ja jääkatte režiim aastate ja hooaegade lõikes, hoovuste kiirus, tõusvoolud, lainetest mõjutatus, segunemise karakteristikud, hägusus, viibeaeg; |
| --- | --- |

—

temperatuuri- ja jääkatte režiim aastate ja hooaegade lõikes, hoovuste kiirus, tõusvoolud, lainetest mõjutatus, segunemise karakteristikud, hägusus, viibeaeg;

| — | soolsuse ruumiline ja ajaline jaotus; |
| --- | --- |

—

soolsuse ruumiline ja ajaline jaotus;

| — | toitainete ja hapniku ruumiline ja ajaline jaotus (DIN, TN, DIP, TP, TOC); |
| --- | --- |

—

toitainete ja hapniku ruumiline ja ajaline jaotus (DIN, TN, DIP, TP, TOC);

| — | pH ja pCO2 profiilid või muud merekeskkonna hapestumise mõõtmiseks sobivad võrdväärsed parameetrid. |
| --- | --- |

—

pH ja pCO2 profiilid või muud merekeskkonna hapestumise mõõtmiseks sobivad võrdväärsed parameetrid.

Elupaigatüübid

| — | Valitsevad merepõhja ja veesamba elupaigatüübid koos neile iseloomulike füüsikaliste ja keemiliste omadustega, näiteks sügavus, vee temperatuuri režiim, hoovused ja muud vee liikumised, soolsus, veepõhja struktuur ja aluspõhi; |
| --- | --- |

—

Valitsevad merepõhja ja veesamba elupaigatüübid koos neile iseloomulike füüsikaliste ja keemiliste omadustega, näiteks sügavus, vee temperatuuri režiim, hoovused ja muud vee liikumised, soolsus, veepõhja struktuur ja aluspõhi;

| — | eriliste elupaigatüüpide, eelkõige selliste tüüpide identifitseerimine ja kaardistamine, mis on ühenduse õigusaktide (elupaikade direktiiv ja linnukaitse direktiiv) või rahvusvaheliste konventsioonide alusel tunnistatud teadusalaselt või bioloogilise mitmekesisuse poolest huviväärseks; |
| --- | --- |

—

eriliste elupaigatüüpide, eelkõige selliste tüüpide identifitseerimine ja kaardistamine, mis on ühenduse õigusaktide (elupaikade direktiiv ja linnukaitse direktiiv) või rahvusvaheliste konventsioonide alusel tunnistatud teadusalaselt või bioloogilise mitmekesisuse poolest huviväärseks;

| — | elupaigad aladel, mis oma omaduste, asukoha või strateegilise tähtsuse tõttu väärivad erilist tähelepanu. Nende hulka võivad kuuluda intensiivse või spetsiifilise surve all olevad alad või konkreetset kaitserežiimi vajavad alad. |
| --- | --- |

—

elupaigad aladel, mis oma omaduste, asukoha või strateegilise tähtsuse tõttu väärivad erilist tähelepanu. Nende hulka võivad kuuluda intensiivse või spetsiifilise surve all olevad alad või konkreetset kaitserežiimi vajavad alad.

Bioloogilised omadused

| — | Valitsevate merepõhja ja veesamba elupaikadega seotud bioloogiliste koosluste kirjeldus. Selle hulka kuulub teave füto- ja zooplanktoni koosluste, sealhulgas liikide ning hooajaliste ja geograafiliste variatsioonide kohta; |
| --- | --- |

—

Valitsevate merepõhja ja veesamba elupaikadega seotud bioloogiliste koosluste kirjeldus. Selle hulka kuulub teave füto- ja zooplanktoni koosluste, sealhulgas liikide ning hooajaliste ja geograafiliste variatsioonide kohta;

| — | teave katteseemnetaimede, makrovetikate ja põhjafauna selgrootute, sealhulgas nende liigilise koosseisu, biomassi ning aasta/hooaja lõikes toimuvate variatsioonide kohta; |
| --- | --- |

—

teave katteseemnetaimede, makrovetikate ja põhjafauna selgrootute, sealhulgas nende liigilise koosseisu, biomassi ning aasta/hooaja lõikes toimuvate variatsioonide kohta;

| — | teave kalapopulatsioonide, sealhulgas nende arvukuse, leviku ja vanuselise/suuruselise koosseisu kohta; |
| --- | --- |

—

teave kalapopulatsioonide, sealhulgas nende arvukuse, leviku ja vanuselise/suuruselise koosseisu kohta;

| — | piirkonnas või allpiirkonnas esinevate mereimetajate ja -roomajate liikide populatsioonidünaamika, loodusliku ja tegeliku leviala ning seisundi kirjeldus; |
| --- | --- |

—

piirkonnas või allpiirkonnas esinevate mereimetajate ja -roomajate liikide populatsioonidünaamika, loodusliku ja tegeliku leviala ning seisundi kirjeldus;

| — | piirkonnas või allpiirkonnas esinevate merelinnuliikide populatsioonidünaamika, loodusliku ja tegeliku leviala ning seisundi kirjeldus; |
| --- | --- |

—

piirkonnas või allpiirkonnas esinevate merelinnuliikide populatsioonidünaamika, loodusliku ja tegeliku leviala ning seisundi kirjeldus;

| — | muude piirkonnas või allpiirkonnas esinevate ning ühenduse õigusaktide või rahvusvaheliste lepingutega reguleeritud liikide populatsioonidünaamika, loodusliku ja tegeliku leviala ning seisundi kirjeldus; |
| --- | --- |

—

muude piirkonnas või allpiirkonnas esinevate ning ühenduse õigusaktide või rahvusvaheliste lepingutega reguleeritud liikide populatsioonidünaamika, loodusliku ja tegeliku leviala ning seisundi kirjeldus;

| — | piirkonnas või allpiirkonnas esinevate mittepõliste eksootiliste liikide ajutise esinemise, arvukuse ja ruumilise jaotuse nimistu või, kui see on asjakohane, looduslike liikide geneetiliselt erinevad esinemiskujud. |
| --- | --- |

—

piirkonnas või allpiirkonnas esinevate mittepõliste eksootiliste liikide ajutise esinemise, arvukuse ja ruumilise jaotuse nimistu või, kui see on asjakohane, looduslike liikide geneetiliselt erinevad esinemiskujud.

Muud näitajad

| — | Kemikaalide, sealhulgas murettekitavate kemikaalide, settesaaste, tulipunktide, terviseküsimuste ning elustiku (eelkõige inimtarbimiseks mõeldud elustiku) saastumisega seotud seisundi kirjeldus; |
| --- | --- |

—

Kemikaalide, sealhulgas murettekitavate kemikaalide, settesaaste, tulipunktide, terviseküsimuste ning elustiku (eelkõige inimtarbimiseks mõeldud elustiku) saastumisega seotud seisundi kirjeldus;

| — | muude piirkonnale või allpiirkonnale tüüpiliste või eriomaste näitajate ja omaduste kirjeldus. |
| --- | --- |

—

muude piirkonnale või allpiirkonnale tüüpiliste või eriomaste näitajate ja omaduste kirjeldus.

Tabel 2

Survetegurid ja mõjud

| Füüsiline kadu | — | Katmine (nt tehisstruktuuridega, süvendusheitmete kõrvaldamisega); |
| --- | --- | --- |

Füüsiline kadu

—

Katmine (nt tehisstruktuuridega, süvendusheitmete kõrvaldamisega);

| — | blokeerimine (nt püsikonstruktsioonidega). |
| --- | --- |

—

blokeerimine (nt püsikonstruktsioonidega).

Füüsiline kahju

| — | Muutused mudastumises (nt suudmekohtades, suurenenud äravoolu ja süvendamise tulemusel); |
| --- | --- |

—

Muutused mudastumises (nt suudmekohtades, suurenenud äravoolu ja süvendamise tulemusel);

| — | abrasioon (nt laevatamise, ankurdamise, kutselise kalapüügi tulemusel); |
| --- | --- |

—

abrasioon (nt laevatamise, ankurdamise, kutselise kalapüügi tulemusel);

| — | selektiivne väljaviimine (nt kutselise kalapüügi, liitsüvendamise, võrkutakerdumise tulemusel). |
| --- | --- |

—

selektiivne väljaviimine (nt kutselise kalapüügi, liitsüvendamise, võrkutakerdumise tulemusel).

Muud füüsilised häired

| — | Veealune müra (nt paatide liikumine, seismiline); |
| --- | --- |

—

Veealune müra (nt paatide liikumine, seismiline);

| — | merepraht. |
| --- | --- |

—

merepraht.

Häired looduslikes hüdroloogilistes protsessides

| — | Märkimisväärsed muutused soojusrežiimis (nt suudmekohtades, elektrijaamade tegevuse tulemusel); |
| --- | --- |

—

Märkimisväärsed muutused soojusrežiimis (nt suudmekohtades, elektrijaamade tegevuse tulemusel);

| — | märkimisväärsed muutused soolsusrežiimis (nt vee liikumisi takistavate konstruktsioonide, veevõtmise tulemusel). |
| --- | --- |

—

märkimisväärsed muutused soolsusrežiimis (nt vee liikumisi takistavate konstruktsioonide, veevõtmise tulemusel).

Saastumine ohtlike ainetega

| — | Sünteetiliste ühendite juhtimine veekokku (nt merekeskkonna jaoks asjakohased prioriteetsed ained vastavalt direktiivile 2000/60/EÜ, bioloogiliselt aktiivsed ained, pestitsiidid, riknemisvastased ained, ravimid, nt hajureostusallikatest tulenevate kadude, laevaõnnetustest tuleneva reostuse, atmosfääris sadestumise tulemusel); |
| --- | --- |

—

Sünteetiliste ühendite juhtimine veekokku (nt merekeskkonna jaoks asjakohased prioriteetsed ained vastavalt direktiivile 2000/60/EÜ, bioloogiliselt aktiivsed ained, pestitsiidid, riknemisvastased ained, ravimid, nt hajureostusallikatest tulenevate kadude, laevaõnnetustest tuleneva reostuse, atmosfääris sadestumise tulemusel);

| — | mittesünteetiliste ühendite juhtimine veekokku (nt raskmetallid, süsivesinikud, nt laevaõnnetustest ja jõgede suudmekohtadest tuleneva reostuse, atmosfääris sadestumise tulemusel); |
| --- | --- |

—

mittesünteetiliste ühendite juhtimine veekokku (nt raskmetallid, süsivesinikud, nt laevaõnnetustest ja jõgede suudmekohtadest tuleneva reostuse, atmosfääris sadestumise tulemusel);

| — | radionukliidide juhtimine veekokku. |
| --- | --- |

—

radionukliidide juhtimine veekokku.

Toiteelementidega ja orgaaniline rikastumine

| — | Lämmastiku- ja fosforiheited (nt otsene merresuunamine reostuse punktallikatest, kaod hajureostusallikatest, sealhulgas põllumajandusest, atmosfääris sadestumine); |
| --- | --- |

—

Lämmastiku- ja fosforiheited (nt otsene merresuunamine reostuse punktallikatest, kaod hajureostusallikatest, sealhulgas põllumajandusest, atmosfääris sadestumine);

| — | orgaaniline rikastumine (nt kalakasvatus, jõgede suudmekohad). |
| --- | --- |

—

orgaaniline rikastumine (nt kalakasvatus, jõgede suudmekohad).

Bioloogilised häired

| — | Mikroobsete patogeenide juhtimine veekokku; |
| --- | --- |

—

Mikroobsete patogeenide juhtimine veekokku;

| — | võõrliikide sissetoomine ja translokatsioon; |
| --- | --- |

—

võõrliikide sissetoomine ja translokatsioon;

| — | liikide selektiivne väljapüük (nt kutselise ja harrastuspüügi tulemusel). |
| --- | --- |

—

liikide selektiivne väljapüük (nt kutselise ja harrastuspüügi tulemusel).

---

IV LISA

KESKKONNAALASTE SIHTIDE KEHTESTAMISEL ARVESSEVÕETAVATE SOOVITUSLIK PARAMEETRITE NIMEKIRI

(OSUTATUD ARTIKLI10 LÕIKES 1 JA ARTIKLIS 22)

| 1) | Merepiirkonnas või allpiirkonnas liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvat mereakvatooriumi iseloomustavate elementide piisav käsitlemine. |
| --- | --- |

1)

Merepiirkonnas või allpiirkonnas liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvat mereakvatooriumi iseloomustavate elementide piisav käsitlemine.

| 2) | Vajadus seada a) sihid, millega kehtestatakse hea keskkonnaseisundi määratlusel põhinevad soovitud tingimused; b) mõõdetavad kontrollarvud ja nendega seotud indikaatorid, mis võimaldavad teostada seiret ja hindamist; ja c) tegevussihid, mis on seotud nende saavutamise toetamiseks mõeldud konkreetsete rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

2)

Vajadus seada a) sihid, millega kehtestatakse hea keskkonnaseisundi määratlusel põhinevad soovitud tingimused; b) mõõdetavad kontrollarvud ja nendega seotud indikaatorid, mis võimaldavad teostada seiret ja hindamist; ja c) tegevussihid, mis on seotud nende saavutamise toetamiseks mõeldud konkreetsete rakendusmeetmetega.

| 3) | Saavutatava või säilitatava keskkonnaseisundi täpsustamine ja formuleerimine merepiirkonda või allpiirkonda kuuluvat liikmesriigi mereakvatooriumi iseloomustavate elementide mõõdetavate omaduste näol. |
| --- | --- |

3)

Saavutatava või säilitatava keskkonnaseisundi täpsustamine ja formuleerimine merepiirkonda või allpiirkonda kuuluvat liikmesriigi mereakvatooriumi iseloomustavate elementide mõõdetavate omaduste näol.

| 4) | Sihtide kogumi kooskõla; nendevaheliste vastuolude puudumine. |
| --- | --- |

4)

Sihtide kogumi kooskõla; nendevaheliste vastuolude puudumine.

| 5) | Sihtide saavutamiseks vajalike ressursside täpsustamine. |
| --- | --- |

5)

Sihtide saavutamiseks vajalike ressursside täpsustamine.

| 6) | Sihtide, sealhulgas võimalike vahesihtide, formuleerimine koos nende saavutamiseks ettenähtud ajakavaga. |
| --- | --- |

6)

Sihtide, sealhulgas võimalike vahesihtide, formuleerimine koos nende saavutamiseks ettenähtud ajakavaga.

| 7) | Edusammude jälgimiseks ja juhtimisotsuste suunamiseks mõeldud näitajate täpsustamine sihtide saavutamist silmas pidades. |
| --- | --- |

7)

Edusammude jälgimiseks ja juhtimisotsuste suunamiseks mõeldud näitajate täpsustamine sihtide saavutamist silmas pidades.

| 8) | Vajaduse korral võrdluspunktide täpsustamine (siht- ja piirväärtused). |
| --- | --- |

8)

Vajaduse korral võrdluspunktide täpsustamine (siht- ja piirväärtused).

| 9) | Sotsiaalsete ja majanduslike probleemide nõuetekohane arvestamine sihtide seadmisel. |
| --- | --- |

9)

Sotsiaalsete ja majanduslike probleemide nõuetekohane arvestamine sihtide seadmisel.

| 10) | Käesoleva direktiivi artiklis 1 sätestatud keskkonnaeesmärke silmas pidades välja töötatud keskkonnasihtide, nendega seotud näitajate ning siht- ja piirväärtuste kogumi läbivaatamine, et hinnata, kas sihtide saavutamisel muutuks merepiirkonnas liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluva mereakvatooriumi keskkonna seisund neile vastavaks. |
| --- | --- |

10)

Käesoleva direktiivi artiklis 1 sätestatud keskkonnaeesmärke silmas pidades välja töötatud keskkonnasihtide, nendega seotud näitajate ning siht- ja piirväärtuste kogumi läbivaatamine, et hinnata, kas sihtide saavutamisel muutuks merepiirkonnas liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluva mereakvatooriumi keskkonna seisund neile vastavaks.

| 11) | Sihtide vastavus ühenduse ja selle liikmesriikide asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike kokkulepete alusel võetud eesmärkidele, kasutades neid, mis on asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna puhul käesoleva direktiivi artiklis 1 sätestatud keskkonnaeesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasemad. |
| --- | --- |

11)

Sihtide vastavus ühenduse ja selle liikmesriikide asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike kokkulepete alusel võetud eesmärkidele, kasutades neid, mis on asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna puhul käesoleva direktiivi artiklis 1 sätestatud keskkonnaeesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasemad.

| 12) | Kui sihtide ja näitajate kogum on kokku pandud, tuleks need käesoleva direktiivi artiklis 1 sätestatud keskkonnaeesmärke silmas pidades ühiselt läbi vaadata, et hinnata, kas sihtide saavutamisel muutuks keskkonna seisund neile vastavaks. |
| --- | --- |

12)

Kui sihtide ja näitajate kogum on kokku pandud, tuleks need käesoleva direktiivi artiklis 1 sätestatud keskkonnaeesmärke silmas pidades ühiselt läbi vaadata, et hinnata, kas sihtide saavutamisel muutuks keskkonna seisund neile vastavaks.

---

V LISA

SEIREPROGRAMMID

(OSUTATUD ARTIKLI 11 LÕIKES 1 JA ARTIKLIS 22)

| 1) | Vajadus esitada teavet keskkonnaseisundi hindamiseks ning heast keskkonnaseisundist lahutava vahemaa ja selle suunas tehtud edusammude hindamiseks vastavalt III lisale ja käesoleva direktiivi artikli 9 lõike 3 kohaselt kindlaksmääratavatele kriteeriumidele ja metoodikastandarditele. |
| --- | --- |

1)

Vajadus esitada teavet keskkonnaseisundi hindamiseks ning heast keskkonnaseisundist lahutava vahemaa ja selle suunas tehtud edusammude hindamiseks vastavalt III lisale ja käesoleva direktiivi artikli 9 lõike 3 kohaselt kindlaksmääratavatele kriteeriumidele ja metoodikastandarditele.

| 2) | Vajadus tagada teabe genereerimine, mis võimaldab teha kindlaks käesoleva direktiivi artiklis 10 ettenähtud keskkonnaalaste sihtide sobivad näitajad. |
| --- | --- |

2)

Vajadus tagada teabe genereerimine, mis võimaldab teha kindlaks käesoleva direktiivi artiklis 10 ettenähtud keskkonnaalaste sihtide sobivad näitajad.

| 3) | Vajadus tagada teabe genereerimine, mis võimaldab hinnata käesoleva direktiivi artiklis 13 osutatud meetmete mõju. |
| --- | --- |

3)

Vajadus tagada teabe genereerimine, mis võimaldab hinnata käesoleva direktiivi artiklis 13 osutatud meetmete mõju.

| 4) | Vajadus kaasata meetmeid muutuste põhjuse ja seeläbi võimalike parandavate meetmete kindlakstegemiseks, mida oleks soovitud seisundivahemikust kõrvalekallete avastamise korral tarvis võtta hea keskkonnaseisundi taastamiseks. |
| --- | --- |

4)

Vajadus kaasata meetmeid muutuste põhjuse ja seeläbi võimalike parandavate meetmete kindlakstegemiseks, mida oleks soovitud seisundivahemikust kõrvalekallete avastamise korral tarvis võtta hea keskkonnaseisundi taastamiseks.

| 5) | Vajadus esitada teavet keemiliste saasteainete kohta inimtarbimiseks mõeldud liikides, mis pärinevad kutselise kalapüügi aladelt. |
| --- | --- |

5)

Vajadus esitada teavet keemiliste saasteainete kohta inimtarbimiseks mõeldud liikides, mis pärinevad kutselise kalapüügi aladelt.

| 6) | Vajadus kaasata meetmeid, millega kinnitatakse, et parandusmeetmed toovad kaasa soovitud muutusi, mitte aga soovimatuid kõrvaltoimeid. |
| --- | --- |

6)

Vajadus kaasata meetmeid, millega kinnitatakse, et parandusmeetmed toovad kaasa soovitud muutusi, mitte aga soovimatuid kõrvaltoimeid.

| 7) | Vajadus koondada teave merepiirkondade või allpiirkondade alusel vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 4. |
| --- | --- |

7)

Vajadus koondada teave merepiirkondade või allpiirkondade alusel vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 4.

| 8) | Vajadus tagada hindamisviiside ja -meetodite võrreldavus merepiirkondade ja/või allpiirkondade piires ja vahel. |
| --- | --- |

8)

Vajadus tagada hindamisviiside ja -meetodite võrreldavus merepiirkondade ja/või allpiirkondade piires ja vahel.

| 9) | Vajadus töötada välja tehnilised spetsifikaadid ja standardiseeritud meetodid järelevalve teostamiseks ühenduse tasandil, et teavet oleks võimalik võrrelda. |
| --- | --- |

9)

Vajadus töötada välja tehnilised spetsifikaadid ja standardiseeritud meetodid järelevalve teostamiseks ühenduse tasandil, et teavet oleks võimalik võrrelda.

| 10) | Vajadus tagada, niivõrd kui võimalik, vastavus piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil välja töötatud olemasolevatele programmidele, et soodustada nende programmide omavahelist kooskõla ja vältida jõupingutuste dubleerimist, kasutades neid seiresuuniseid, mis on asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna puhul kõige asjakohasemad. |
| --- | --- |

10)

Vajadus tagada, niivõrd kui võimalik, vastavus piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil välja töötatud olemasolevatele programmidele, et soodustada nende programmide omavahelist kooskõla ja vältida jõupingutuste dubleerimist, kasutades neid seiresuuniseid, mis on asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna puhul kõige asjakohasemad.

| 11) | Vajadus kaasata käesoleva direktiivi artiklis 8 ettenähtud esialgsesse hindamisse ühe osana keskkonnatingimustes aset leidnud suuremate muutuste ning vajaduse korral uute ja esilekerkivate küsimuste hindamine. |
| --- | --- |

11)

Vajadus kaasata käesoleva direktiivi artiklis 8 ettenähtud esialgsesse hindamisse ühe osana keskkonnatingimustes aset leidnud suuremate muutuste ning vajaduse korral uute ja esilekerkivate küsimuste hindamine.

| 12) | Vajadus käsitleda käesoleva direktiivi artiklis 8 ettenähtud esialgse hindamise osana III lisas loetletud asjakohaseid elemente, sealhulgas nende looduslikku variatiivsust, ning hinnata suundumusi käesoleva direktiivi artikli 10 lõike 1 kohaselt sätestatud keskkonnasihtide saavutamise suunas, kasutades vajaduse korral kindlaksmääratud näitajaid ja nende siht- või piirväärtusi. |
| --- | --- |

12)

Vajadus käsitleda käesoleva direktiivi artiklis 8 ettenähtud esialgse hindamise osana III lisas loetletud asjakohaseid elemente, sealhulgas nende looduslikku variatiivsust, ning hinnata suundumusi käesoleva direktiivi artikli 10 lõike 1 kohaselt sätestatud keskkonnasihtide saavutamise suunas, kasutades vajaduse korral kindlaksmääratud näitajaid ja nende siht- või piirväärtusi.

---

VI LISA

MEETMEPROGRAMMID

(OSUTATUD ARTIKLI 13 LÕIKES 1 JA ARTIKLIS 22)

| 1) | Sisendite kontrollimeetmed: majandamismeetmed, mis mõjutavad lubatud inimtegevuse määra. |
| --- | --- |

1)

Sisendite kontrollimeetmed: majandamismeetmed, mis mõjutavad lubatud inimtegevuse määra.

| 2) | Väljundite kontrollimeetmed: majandamismeetmed, mis mõjutavad ökosüsteemi komponendi lubatud häirituse astet. |
| --- | --- |

2)

Väljundite kontrollimeetmed: majandamismeetmed, mis mõjutavad ökosüsteemi komponendi lubatud häirituse astet.

| 3) | Ruumilise ja ajalise leviku kontroll: majandamismeetmed, mis mõjutavad seda, kus ja millal teatud tegevusel toimuda lastakse. |
| --- | --- |

3)

Ruumilise ja ajalise leviku kontroll: majandamismeetmed, mis mõjutavad seda, kus ja millal teatud tegevusel toimuda lastakse.

| 4) | Juhtimise koordineerimise meetmed: vahendid juhtimise koordineerimise tagamiseks. |
| --- | --- |

4)

Juhtimise koordineerimise meetmed: vahendid juhtimise koordineerimise tagamiseks.

| 5) | Majanduslikud stiimulid: majandamismeetmed, tänu millele on mereökosüsteemi kasutajate huvides tegutseda viisil, mis aitab saavutada eesmärgiks seatud head keskkonnaseisundit. |
| --- | --- |

5)

Majanduslikud stiimulid: majandamismeetmed, tänu millele on mereökosüsteemi kasutajate huvides tegutseda viisil, mis aitab saavutada eesmärgiks seatud head keskkonnaseisundit.

| 6) | Leevendus- ja heastamisvahendid: majandamisvahendid, mis suunavad inimtegevust mereökosüsteemide kahjustatud komponentide taastamisele. |
| --- | --- |

6)

Leevendus- ja heastamisvahendid: majandamisvahendid, mis suunavad inimtegevust mereökosüsteemide kahjustatud komponentide taastamisele.

| 7) | Teabevahetus, huvirühmade kaasamine ja üldsuse teadlikkuse tõstmine. |
| --- | --- |

7)

Teabevahetus, huvirühmade kaasamine ja üldsuse teadlikkuse tõstmine.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon võttis 2005. aasta oktoobris vastu oma Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku, (1) millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia direktiiv). Ettepanek esitati nõukogule 21. novembril 2005.

Euroopa Parlament võttis oma arvamuse vastu esimesel lugemisel 13. novembril 2006.

Regioonide Komitee võttis oma arvamuse vastu 26. aprillil 2006 (2).

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis oma arvamuse vastu 20. aprillil 2006 (3).

Nõukogu võttis ühise seisukoha vastu 23. juulil 2007.

II.   EESMÄRK

Esitatud direktiivi peaks käsitama ELi tulevase merepoliitika keskkonnaalase tugisambana ja selle peaeesmärk on luua raamistik merekeskkonna kaitseks ja säilitamiseks, selle halvenemise ärahoidmiseks ning võimalusel keskkonna taastamiseks piirkondades, kus merekeskkond on kahjustatud.

Seda tehtaks merestrateegiate väljatöötamise ja rakendamisega liikmesriikide poolt eesmärgiga saavutada või säilitada hiljemalt 2021. aastaks merekeskkonna hea seisund.

Merestrateegiates rakendataks inimtegevuse ohjamiseks ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi, võimaldades samal ajal merekaupade ja -teenuste jätkusuutlikku kasutamist.

Lisaks aitaks direktiiv saavutada merekeskkonnale mõju omavate erinevate poliitikate, lepingute ja seadusandlike meetmete sidusust ning sellega püütaks tagada keskkonnaprobleemide lõimimist nimetatud poliitikatesse, lepingutesse ja meetmetesse.

Direktiivi edukaks rakendamiseks on oluline piirkondlikul tasandil tehtav koostöö. Omalt poolt aitab direktiiv kaasa meetmete tugevdamisele rahvusvahelisel tasandil, eelkõige seoses merekeskkonna kaitseks sõlmitud piirkondlike merekonventsioonidega, andes liikmesriikidele tegutsemiseks selge ja õiguslikult täitmisele pööratava raamistiku.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Üldised eesmärgid

Ühine seisukoht sisaldab kas sõna-sõnalt, osaliselt või sisuliselt mitmeid Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel tehtud muudatusettepanekuid. Need muudavad direktiivi ettepaneku teksti paremaks või selgemaks. Teisi muudatusettepanekuid ühine seisukoht siiski ei kajasta, sest nõukogu leidis, et need olid tarbetud ja/või vastuvõetamatud, või mitmel juhul seetõttu, et komisjoni algse ettepaneku sätted olid kas välja jäetud või neid oli põhjalikult muudetud.

Eelkõige soovis nõukogu täpsustada kavandatud direktiivi reguleerimisala ja eesmärke, lisades võtmetähtsusega terminite ja mõistete määratlused (artikkel 3) ning lisa (I lisa), mis sisaldab üldiseid kvalitatiivseid tunnuseid hea keskkonnaseisundi piiritlemiseks, arvestades, et tegemist on raamdirektiivi ettepanekuga, mis ei tohiks rakendamist koormata liigsete tehniliste üksikasjadega.

Lisaks on nõukogu lisanud või muutnud mitmeid sätteid, et täpsustada liikmesriikide rakendamisega seotud kohustusi. Mereakvatooriumiga mittepiirnevate liikmesriikide kohustused on nimelt täpsustatud viisil, mis tagab kõigi ELi liikmesriikide koostöö merekeskkonna hea seisundi saavutamiseks (artiklid 6 ja 24).

Ühine seisukoht arvestab ka olukordadega, kus liikmesriikide poolt vastu võetud keskkonnaalaseid eesmärke võidakse mitte saavutada või mitte saavutada kokkulepitud ajakava raames (artikkel 14). Sellisel juhul tekiks liikmesriikidel kahetine kohustus: esitada komisjonile põhjendused ning rakendada ajutisi meetmeid kahju leevendamiseks. Teisest küljest arvestab nõukogus kokkulepitud tekst ka olukordadega, kus on vaja kiiremat või jõulisemat tegutsemist (vt artikli 5 lõige 3 katseprojektide kohta ning artikli 13 lõige 4 merekaitsealade kohta).

Erieesmärgid

1)   Hea keskkonnaseisund

Nii nagu Euroopa Parlament peab ka nõukogu käesoleva kavandatud direktiivi keskseks osaks head keskkonnaseisundit. Mõlemad institutsioonid on algset ettepanekut loogiliselt täiendanud määratluse ning kvalitatiivsete tunnuste komplektiga, et võimaldada hea keskkonnaseisundi piiritlemist igas merepiirkonnas või allpiirkonnas.

Ehkki ühine seisukoht käsitleb paljusid osi Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud head keskkonnaseisundit käsitlevast 11 muudatusest, peab rõhutama, et kaks institutsiooni on lähenenud asjale võrdlemisi erinevalt. Nõukogu lähenemine põhineb enamjaolt seisundil (teisisõnu: millised näitajad peavad esinema, et merekeskkonna seisundit saaks lugeda heaks; vt I lisa), kuid tunnistab, et arusaadavatel põhjustel avaldavad mõned inimtegevuse (põllumajanduse, kalanduse ja laevandusega seotud) liigid merekeskkonnale tõenäoliselt suuremat survet (vt III lisa tabel 2). Teisest küljest keskendub suurem osa Euroopa Parlamendi muudatustest, ehkki mitte kõik, inimtekkelisele ning isegi sektoripõhisele survele sellele keskkonnale. Lisaks ei ole mitmete Euroopa Parlamendi muudatuste tehnilise üksikasjalikkuse tase kooskõlas nõukogu lähenemisega käesolevale raamdirektiivi käsitlevale ettepanekule.

2)   Eesmärgid, ajakavad ja kulud

Nõukogu rõhutab, et ta on valinud ambitsioonika ja realistliku lähenemisviisi kohustuste ja ajakavade omavahel seotud teemadele.

Vastupidiselt Euroopa Parlamendile ja arvestades olukorra erinevust Euroopa eri piirkondades, ei toeta nõukogu tähtaegade üldist lühendamist hea keskkonnaseisundi saavutamise küsimuses, konkreetsemalt 2021. aasta asemel 2017. aastaks. Sellest hoolimata võimaldab ühine seisukoht kiiremat rakendamist juhul, kui liikmesriigid peavad seda soovitatavaks ja/või teostatavaks (vt artikli 5 lõige 3). Samuti tuleks märkida, et nõukogu poolt käesoleva direktiivi jaoks vastu võetud ajakava on kooskõlas veepoliitika raamdirektiivi rakendamise ja aruandluse ajakavaga.

Ühtlasi leidis nõukogu, et hea keskkonnaseisundi saavutamise — olgu see kuitahes ihaldatav — tegemine õiguslikult siduvaks eesmärgiks (isegi 2021. aastaks) oleks ebarealistlik (võrdle Euroopa Parlamendi muudatust 24 ühise seisukoha artikli 1 lõike 1 teise punktiga). Ühine seisukoht teeb täpse ajakava järgi mitmete meetmete võtmise ja sammude astumise kohustuslikuks. Juba see üksi peaks tagama nähtava edu hea keskkonnaseisundi eesmärgi poolt liikumisel, kui ka mitte täieliku saavutamise 2021. aastaks.

Sarnastel kaalutlustel oli nõukogu ka seisukohal, et liikmesriigid ei peaks merestrateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel olema kohustatud võtma meetmeid, kui ei esine märkimisväärset ohtu keskkonnale või kui meetmed tooks kaasa ebaproportsionaalseid kulusid, arvestades ohtu merekeskkonnale. Aga ka sellisel juhul peavad liikmesriigid esitama komisjonile põhjendused.

3)   Merestrateegiad ja piirkondlik koostöö

Nõukogu võib Euroopa Parlamendiga nõus olla, et merepiirkondade ja allpiirkondade koostöö nii ELi liikmesriikide vahel kui ka kolmandate riikidega on määrava tähtsusega. Ühine seisukoht rõhutab vajadust kasutada olemasolevaid rahvusvahelisi institutsioonilisi koostööstruktuure, sealhulgas piirkondlike merekonventsioonide alusel looduid, et vältida tegevuste dubleerimist.

Nõukogu ei saa aga heaks kiita muudatusettepanekus 33 sisalduvat kaasvastutust ühe ja ühtse merestrateegia väljatöötamise eest piirkonna või allpiirkonna kohta. See hajutaks õiguslikku vastutust direktiivi täitmise eest mitmete liikmesriikide vahel ning takistaks liikumist kavandatud direktiivi eesmärgi saavutamise poole. Nõukogu on seisukohal, et lõppvastutus ühenduse õigusest tulenevate kohustuste täitmise eest peab üldiselt, eriti aga käesoleva direktiivi kontekstis jääma kindlalt üksikute liikmesriikide kanda.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu usub, et ühine seisukoht kujutab endast tasakaalustatud meetmete paketti, mis aitaks kaasa EÜ asutamislepingu artikli 174 lõikes 1 sätestatud ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamisele. Ühine seisukoht vastaks piisavalt ühenduse kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis (4) esitatud nõudele, kajastades tungivat vajadust leida kiiresti lahendus kasvavatele probleemidele seoses Euroopa ookeanide ja merede olukorraga, eesmärgiga „ergutada merede säästvat kasutamist ja mere ökosüsteemide säilitamist”.

Konkreetsemalt annaks see suure panuse merekeskkonna kaitsmisesse ja säilitamisse. Samuti tagaks see liikmesriikide poolse tõhusa rakendamise, võttes nõuetekohaselt arvesse piirkondliku või allpiirkondliku taseme eritingimusi.

Nõukogu ootab konstruktiivset arutelu Euroopa Parlamendiga, eesmärgiga direktiiv peatselt vastu võtta.

---

(1)  Dok 13759/05 — KOM(2005) 505 (lõplik).

(2)  ELT C 206, 29.8.2006, lk 5.

(3)  ELT C 185, 8.8.2006, lk 20.

(4)  Otsus nr 1600/2002/EÜ (EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1).

---