# Euroopa Liidu C 252/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 252 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide26. oktoober 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 252

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide26. oktoober 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Kontrollikoda |
| 2007/C 252/01 | Eriaruanne nr 4/2007 eksporditoetuse taotlustega hõlmatud saadetiste füüsilise ja asenduskontrolli kohta koos komisjoni vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

2007/C 252/01

Eriaruanne nr 4/2007 eksporditoetuse taotlustega hõlmatud saadetiste füüsilise ja asenduskontrolli kohta koos komisjoni vastustega

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

| 26.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 252/1

---

ERIARUANNE nr 4/2007

eksporditoetuse taotlustega hõlmatud saadetiste füüsilise ja asenduskontrolli kohta koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2007/C 252/01)

SISUKORD

| I–VII | KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–VII

| 1–9 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–9

| 1 | Mis on eksporditoetused? |
| --- | --- |

1

| 2–3 | Mis on eksporditoetuste väärtus? |
| --- | --- |

2–3

| 4–6 | Mis on füüsilised ja asenduskontrollid? |
| --- | --- |

4–6

| 7–9 | Auditi lähenemisviis ja ulatus |
| --- | --- |

7–9

| 10–52 | TÄHELEPANEKUD |
| --- | --- |

10–52

| 10–42 | Kas liikmesriigid viivad läbi eksporditoetuse taotlustega hõlmatud kaupade füüsilisi ja asenduskontrolle määrustes ettenähtud viisil? |
| --- | --- |

10–42

| 10–18 | Läbiviidud füüsiliste kontrollide arv ja valikukriteeriumid |
| --- | --- |

10–18

| 19–21 | Läbiviidud kontrollide kulud |
| --- | --- |

19–21

| 22–23 | Kontrollidest ette hoiatamine |
| --- | --- |

22–23

| 24 | Kõrge väärtusega pakkimata saadetised |
| --- | --- |

24

| 25–28 | Transpordivahenditele plommide paigaldamine ja asenduskontrollid |
| --- | --- |

25–28

| 29–31 | Asenduskontrollide miinimumarv ja ulatus |
| --- | --- |

29–31

| 32–33 | Konkreetsed asenduskontrollid |
| --- | --- |

32–33

| 34 | Asenduskontrollide kvaliteet |
| --- | --- |

34

| 35–38 | Asenduskontrollide ja konkreetsete asenduskontrollide käigus tuvastatud eeskirjade eiramiste järelkontroll |
| --- | --- |

35–38

| 39–42 | EList väljumise kinnitamine |
| --- | --- |

39–42

| 43–45 | Füüsiliste kontrollide tulemused ja sisu |
| --- | --- |

43–45

| 46–52 | Kas komisjoni järelevalvekorraldus nende kontrollide osas on rahuldav ja kas komisjon on nende kontrollide tulemustele või puudustele reageerinud asjaomaste meetmete võtmisega? |
| --- | --- |

46–52

| 53–57 | JÄRELDUSED JA SOOVITUSED |
| --- | --- |

53–57

Komisjoni vastused

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| I. | Eksporditoetusi makstakse põllumajandustoodete eksportijatele ELi siseturu hindade ja maailmaturu madalamate hindade vahe kompenseerimiseks. Kuigi makstud toetuste summa on viimastel aastatel vähenenud, on see siiski märkimisväärne, ulatudes 2005. aastal ligi 3 000 miljoni euroni. See suundumus jätkus, 2006. aastal maksti 2 500 miljonit eurot. |
| --- | --- |

I.

Eksporditoetusi makstakse põllumajandustoodete eksportijatele ELi siseturu hindade ja maailmaturu madalamate hindade vahe kompenseerimiseks. Kuigi makstud toetuste summa on viimastel aastatel vähenenud, on see siiski märkimisväärne, ulatudes 2005. aastal ligi 3 000 miljoni euroni. See suundumus jätkus, 2006. aastal maksti 2 500 miljonit eurot.

| II. | Tagamaks toetuste maksmine ainult abikõlblikele kaupadele ja takistamaks õigusvastaseid nõudeid, tuleb kontrollida ekspordisaadetisi. Kontrollimisi tehakse nii lähtepunktis selles liikmesriigist kust kaubad pärinevad, kui ka EList väljumise kohas. Kontrollid koosnevad vähemalt 5 % ekspordideklaratsioonide füüsilisest läbivaatusest lähtepunktis ja järgnevatest visuaalsetest asenduskontrollidest ELi piiril tagamaks, et deklareeritud kaubad, mille eest on saadud toetust, on tõepoolest need, mida eksporditi. |
| --- | --- |

II.

Tagamaks toetuste maksmine ainult abikõlblikele kaupadele ja takistamaks õigusvastaseid nõudeid, tuleb kontrollida ekspordisaadetisi. Kontrollimisi tehakse nii lähtepunktis selles liikmesriigist kust kaubad pärinevad, kui ka EList väljumise kohas. Kontrollid koosnevad vähemalt 5 % ekspordideklaratsioonide füüsilisest läbivaatusest lähtepunktis ja järgnevatest visuaalsetest asenduskontrollidest ELi piiril tagamaks, et deklareeritud kaubad, mille eest on saadud toetust, on tõepoolest need, mida eksporditi.

| III. | Kontrollikoda analüüsis seda kontrollisüsteemi ja püüdis kindlaks määrata, kas liikmesriikides viiakse kontrolle läbi vastavalt ühenduse õigusaktidele. Lisaks uuriti auditi käigus, kas komisjon teostab kontrollide läbiviimise üle nõuetekohast järelvalvet ja võtab asjakohaseid meetmeid, kui kontrollide läbiviimine osutub puudulikuks. |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoda analüüsis seda kontrollisüsteemi ja püüdis kindlaks määrata, kas liikmesriikides viiakse kontrolle läbi vastavalt ühenduse õigusaktidele. Lisaks uuriti auditi käigus, kas komisjon teostab kontrollide läbiviimise üle nõuetekohast järelvalvet ja võtab asjakohaseid meetmeid, kui kontrollide läbiviimine osutub puudulikuks.

| IV. | Füüsiliste kontrollide osas leidis kontrollikoda, et kuigi liikmesriigid pidasid kinni nõudest füüsiliselt kontrollida 5 % ekspordideklaratsioonidest, esines puudusi rakendatud metoodika osas, mis vähendas, mõnel juhul oluliselt, füüsiliste kontrollide mõjusust. Täpsemini:






  a) | Laadimispunktis (sageli eksportija enda valdustes) läbiviidud kontrollid toimusid süstemaatiliselt laadimise alguses ja olid muutunud sedavõrd etteaimatavateks, et ei täitnud enam kaudse ettehoiatamise mittelubamise nõuet. See vähendab kontrolli kui valeandmete esitamise avastamise ja takistamise eesmärgil läbiviidud etteteatamata inspektsiooni tõhusust ja suurendab riski, et toetusi makstakse alusetult. |
| --- | --- | --- |

IV.

Füüsiliste kontrollide osas leidis kontrollikoda, et kuigi liikmesriigid pidasid kinni nõudest füüsiliselt kontrollida 5 % ekspordideklaratsioonidest, esines puudusi rakendatud metoodika osas, mis vähendas, mõnel juhul oluliselt, füüsiliste kontrollide mõjusust. Täpsemini:

a)

Laadimispunktis (sageli eksportija enda valdustes) läbiviidud kontrollid toimusid süstemaatiliselt laadimise alguses ja olid muutunud sedavõrd etteaimatavateks, et ei täitnud enam kaudse ettehoiatamise mittelubamise nõuet. See vähendab kontrolli kui valeandmete esitamise avastamise ja takistamise eesmärgil läbiviidud etteteatamata inspektsiooni tõhusust ja suurendab riski, et toetusi makstakse alusetult.

| b) | Liikmesriikides kasutatud kontrollitavate ekspordisaadetiste valimismeetodi tulemusena kontrolliti suhteliselt palju madala maksumuse ja madala riskiga saadetisi. See ei ole väheste ja kulukate tollivahendite tõhus ja mõjus kasutamine. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriikides kasutatud kontrollitavate ekspordisaadetiste valimismeetodi tulemusena kontrolliti suhteliselt palju madala maksumuse ja madala riskiga saadetisi. See ei ole väheste ja kulukate tollivahendite tõhus ja mõjus kasutamine.

| c) | Tavaliselt kõrge toetusväärtusega pakkimata kaubasaadetiste kontrollimiseks kasutatud meetod ei taganud, et kogu saadetise kontrollimiseks kasutati füüsilise ja dokumentaalse kontrolli kombinatsiooni, ning sellega kaasnes risk, et toetusi makstakse alusetult. |
| --- | --- |

c)

Tavaliselt kõrge toetusväärtusega pakkimata kaubasaadetiste kontrollimiseks kasutatud meetod ei taganud, et kogu saadetise kontrollimiseks kasutati füüsilise ja dokumentaalse kontrolli kombinatsiooni, ning sellega kaasnes risk, et toetusi makstakse alusetult.

| V. | Asenduskontrollide auditi käigus leiti, et:






  a) | Kontrollid polnud mõnel juhul piisavalt üksikasjalikud ja tõlgendus vajalike kontrollide arvust erines liikmesriigiti. |
| --- | --- | --- |

V.

Asenduskontrollide auditi käigus leiti, et:

a)

Kontrollid polnud mõnel juhul piisavalt üksikasjalikud ja tõlgendus vajalike kontrollide arvust erines liikmesriigiti.

| b) | ELi piiril oli kontrolle läbi viivatel ametnikel raskusi kontrollitavate saadetiste kindlaksmääramisel. Selleks peaksid nad kõrvale jätma füüsilise kontrolli läbinud ja tolli poolt nõuetekohaselt plommitud saadetised ja määrama ülejäänud kogumi seast kindlaks kõrge väärtuse ja riskiga saadetised, mida tuleks kontrollida. |
| --- | --- |

b)

ELi piiril oli kontrolle läbi viivatel ametnikel raskusi kontrollitavate saadetiste kindlaksmääramisel. Selleks peaksid nad kõrvale jätma füüsilise kontrolli läbinud ja tolli poolt nõuetekohaselt plommitud saadetised ja määrama ülejäänud kogumi seast kindlaks kõrge väärtuse ja riskiga saadetised, mida tuleks kontrollida.

| VI. | Komisjonipoolse kontrollide järelevalve põhjal ja leitud puuduste osas võetud parandusmeetmete põhjal järeldab kontrollikoda, et:






  a) | Komisjon teostab kontrollide läbiviimise üle järelevalvet auditite kaudu liikmesriikides ja kontrollib aruandeid, mida liikmesriigid peavad esitama läbiviidud eksporditoetuste kontrollide kohta. Füüsiliste ja asenduskontrollide kaudu saab komisjon osalist kinnitust, et põllumajandustoetuseid makstakse seaduslikult ja korrektselt. |
| --- | --- | --- |

VI.

Komisjonipoolse kontrollide järelevalve põhjal ja leitud puuduste osas võetud parandusmeetmete põhjal järeldab kontrollikoda, et:

a)

Komisjon teostab kontrollide läbiviimise üle järelevalvet auditite kaudu liikmesriikides ja kontrollib aruandeid, mida liikmesriigid peavad esitama läbiviidud eksporditoetuste kontrollide kohta. Füüsiliste ja asenduskontrollide kaudu saab komisjon osalist kinnitust, et põllumajandustoetuseid makstakse seaduslikult ja korrektselt.

| b) | Kontrollikoja tulemusi peegeldab suures osas ka komisjoni enda audititalitus, mille põhikontrollide ulatus oli kontrollikoja hinnangul piisav. Vaatamata sellele, et komisjon on nendest puudustest juba pikemat aega teadlik, ei ole komisjon seadusandlike muudatuste ega õigeaegsete finantskorrektsioonidega reageerinud. |
| --- | --- |

b)

Kontrollikoja tulemusi peegeldab suures osas ka komisjoni enda audititalitus, mille põhikontrollide ulatus oli kontrollikoja hinnangul piisav. Vaatamata sellele, et komisjon on nendest puudustest juba pikemat aega teadlik, ei ole komisjon seadusandlike muudatuste ega õigeaegsete finantskorrektsioonidega reageerinud.

| VII. | Eespool esitatu põhjal soovitab kontrollikoda järgmist:






  a) | Komisjon teeb ettepaneku õigusaktidesse muudatuste tegemiseks, et tugevdada füüsilisi ja asenduskontrolle ning tagada selliste kontrollide ühtlustatud ja mõjus rakendamine. |
| --- | --- | --- |

VII.

Eespool esitatu põhjal soovitab kontrollikoda järgmist:

a)

Komisjon teeb ettepaneku õigusaktidesse muudatuste tegemiseks, et tugevdada füüsilisi ja asenduskontrolle ning tagada selliste kontrollide ühtlustatud ja mõjus rakendamine.

| b) | Komisjon analüüsib üksikasjalikult kontrollikoja auditileide seoses kaupade laadimisele eelnenud kontrollide pädevusega, et määrata kindlaks, kas nimetatud kontrollid vastavad ühenduse seadusandluses sätestatud kontrollide miinimumarvule. |
| --- | --- |

b)

Komisjon analüüsib üksikasjalikult kontrollikoja auditileide seoses kaupade laadimisele eelnenud kontrollide pädevusega, et määrata kindlaks, kas nimetatud kontrollid vastavad ühenduse seadusandluses sätestatud kontrollide miinimumarvule.

SISSEJUHATUS

Mis on eksporditoetused?

| 1. | Eksporditoetusi makstakse põllumajandustoodete EList välja eksportijatele, et ELi siseturu hindade ja maailmaturu madalamate hindade vahe kompenseerimise kaudu eksporti soodustada. Toetusi makstakse eksporditud kaubakoguste alusel ja nende määr sõltub kaupade omadustest. Teatud juhtudel sõltub määr ka sihtriigist. EList väljaspool asuvatesse riikidesse eksporditud kaupu transporditakse tavaliselt konteinerites, veoautodel/haagistes ja pakkimata kujul laevalastina. |
| --- | --- |

1.

Eksporditoetusi makstakse põllumajandustoodete EList välja eksportijatele, et ELi siseturu hindade ja maailmaturu madalamate hindade vahe kompenseerimise kaudu eksporti soodustada. Toetusi makstakse eksporditud kaubakoguste alusel ja nende määr sõltub kaupade omadustest. Teatud juhtudel sõltub määr ka sihtriigist. EList väljaspool asuvatesse riikidesse eksporditud kaupu transporditakse tavaliselt konteinerites, veoautodel/haagistes ja pakkimata kujul laevalastina.

Mis on eksporditoetuste väärtus?

| 2. | 2005. aastal ulatusid eksporditoetuste kulud 3 000 miljoni euroni, mis oli vähem kui 1988. aasta 9 800 miljonit. Diagrammis 1 on esitatud maksete jagunemine liikmesriigiti ja diagramm 2 näitab jagunemist põhisaaduste kaupa 2005. aastal. 2006. aastal ulatusid eksporditoetused 2 500 miljoni euroni. |
| --- | --- |

2.

2005. aastal ulatusid eksporditoetuste kulud 3 000 miljoni euroni, mis oli vähem kui 1988. aasta 9 800 miljonit. Diagrammis 1 on esitatud maksete jagunemine liikmesriigiti ja diagramm 2 näitab jagunemist põhisaaduste kaupa 2005. aastal. 2006. aastal ulatusid eksporditoetused 2 500 miljoni euroni.

Image

Image

| 3. | Kulutuste vähenemine eksporditoetustele — nagu näidatud allpool 1. tabelis — on osaliselt tingitud ELi ja maailmaturu hindade vahe vähenemisest, mida põhjustasid nii edukad ÜPP reformid ja selle tagajärjel GATT/WTO rahvusvaheliste kaubandusläbirääkimiste tulemused. Läbirääkimiste Doha voorus 2005. aasta lõpul eeldati, et 2013. aasta lõpuks eksporditoetused kaotatakse. Vaatamata sellele läbirääkimised jätkuvad ja lõpptulemus ei ole veel teada. |
| --- | --- |

3.

Kulutuste vähenemine eksporditoetustele — nagu näidatud allpool 1. tabelis — on osaliselt tingitud ELi ja maailmaturu hindade vahe vähenemisest, mida põhjustasid nii edukad ÜPP reformid ja selle tagajärjel GATT/WTO rahvusvaheliste kaubandusläbirääkimiste tulemused. Läbirääkimiste Doha voorus 2005. aasta lõpul eeldati, et 2013. aasta lõpuks eksporditoetused kaotatakse. Vaatamata sellele läbirääkimised jätkuvad ja lõpptulemus ei ole veel teada.

Tabel 1

Aastased eksporditoetuste kulud võrreldes põllumajanduseelarvega

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | Eksporditoetuste maksed | Põllumajanduse ja maaelu arendamise maksed kokku (1) | Eksporditoetuste protsentuaalne osa põllumajandusmaksete kogusummast |
| 1988 | 9 786 | 27 687 | 35,3 % |
| 1992 | 9 470 | 31 276 | 30,3 % |
| 1996 | 5 702 | 39 108 | 14,6 % |
| 2000 | 5 646 | 40 467 | 14,0 % |
| 2004 | 3 384 | 44 761 | 7,6 % |
| 2005 | 3 052 | 48 928 | 6,2 % |
| Allikas: Põllumajanduse peadirektoraadi 35. finantsaruanne EAGGFi tagatisrahastu kohta. |

(miljonit eurot)

Eksporditoetuste maksed

Põllumajanduse ja maaelu arendamise maksed kokku (1)

Eksporditoetuste protsentuaalne osa põllumajandusmaksete kogusummast

1988

9 786

27 687

35,3 %

1992

9 470

31 276

30,3 %

1996

5 702

39 108

14,6 %

2000

5 646

40 467

14,0 %

2004

3 384

44 761

7,6 %

2005

3 052

48 928

6,2 %

Allikas: Põllumajanduse peadirektoraadi 35. finantsaruanne EAGGFi tagatisrahastu kohta.

Mis on füüsilised ja asenduskontrollid?

| 4. | Ühenduse vahendite kaitsmiseks loodi kontrollisüsteem, mis ühendab füüsilised ja asenduskontrollid (nõukogu määruse (EMÜ) nr 386/90 (2) alusel) ja maksetaotluste toimikute kontrolli. |
| --- | --- |

4.

Ühenduse vahendite kaitsmiseks loodi kontrollisüsteem, mis ühendab füüsilised ja asenduskontrollid (nõukogu määruse (EMÜ) nr 386/90 (2) alusel) ja maksetaotluste toimikute kontrolli.

| 5. | Tolliasutuste poolt läbiviidavad füüsilised kontrollid on mõeldud kinnitamaks, et kaubad on kirjelduselt, kvaliteedilt ja kvantiteedilt vastavuses ekspordideklaratsiooniga. Kui kontrolli ei ole võimalik teha visuaalselt (nagu näiteks piima- või lihatoodete või töödeldud toodete puhul), viiakse kaubavalim laboratooriumisse edasiseks analüüsimiseks. Füüsilisi kontrolle võib läbi viia sisemaa laadimispaikades (tavaliselt kaubandusvaldustes), sisemaa tolliasutustes või EList väljumise kohas. |
| --- | --- |

5.

Tolliasutuste poolt läbiviidavad füüsilised kontrollid on mõeldud kinnitamaks, et kaubad on kirjelduselt, kvaliteedilt ja kvantiteedilt vastavuses ekspordideklaratsiooniga. Kui kontrolli ei ole võimalik teha visuaalselt (nagu näiteks piima- või lihatoodete või töödeldud toodete puhul), viiakse kaubavalim laboratooriumisse edasiseks analüüsimiseks. Füüsilisi kontrolle võib läbi viia sisemaa laadimispaikades (tavaliselt kaubandusvaldustes), sisemaa tolliasutustes või EList väljumise kohas.

| 6. | Lisaks sisaldavad asenduskontrollid ka visuaalset vaatlust, veendumaks, et EList väljuvana deklareeritud kaubad on samad, mis algselt laaditi ja deklareeriti. Asenduskontrollid viiakse läbi EList väljumise kohas. Lisa annab üldise ülevaate süsteemi toimimise kohta. |
| --- | --- |

6.

Lisaks sisaldavad asenduskontrollid ka visuaalset vaatlust, veendumaks, et EList väljuvana deklareeritud kaubad on samad, mis algselt laaditi ja deklareeriti. Asenduskontrollid viiakse läbi EList väljumise kohas. Lisa annab üldise ülevaate süsteemi toimimise kohta.

Auditi lähenemisviis ja ulatus

| 7. | Auditi eesmärk oli teha järeldusi, millises ulatuses:






  a) | viivad liikmesriigid läbi eksporditoetuse taotlusega hõlmatud kaupade füüsilisi ja asenduskontrolle määrustes ettenähtud viisil; |
| --- | --- | --- |

7.

Auditi eesmärk oli teha järeldusi, millises ulatuses:

a)

viivad liikmesriigid läbi eksporditoetuse taotlusega hõlmatud kaupade füüsilisi ja asenduskontrolle määrustes ettenähtud viisil;

| b) | on komisjoni kontrollide läbiviimise järelevalvekord rahuldav ja kas komisjon reageeris kontrollide tulemustele või puudustele asjakohaste meetmetega. |
| --- | --- |

b)

on komisjoni kontrollide läbiviimise järelevalvekord rahuldav ja kas komisjon reageeris kontrollide tulemustele või puudustele asjakohaste meetmetega.

| 8. | Kontrollikoda:






  a) | andis hinnangu külastatud liikmesriikide poolt füüsiliste ja asenduskontrollide läbiviimiseks ja kaupade ELi territooriumilt väljumise kinnitamiseks loodud süsteemidele. Kontrolle võrreldi ühenduse õigusaktide ja siseriiklike juhenditega; |
| --- | --- | --- |

8.

Kontrollikoda:

a)

andis hinnangu külastatud liikmesriikide poolt füüsiliste ja asenduskontrollide läbiviimiseks ja kaupade ELi territooriumilt väljumise kinnitamiseks loodud süsteemidele. Kontrolle võrreldi ühenduse õigusaktide ja siseriiklike juhenditega;

| b) | andis hinnangu kontrollide läbiviimisele iga külastatud liikmesriigi kontrolliaruannete valimi alusel ja võimalusel jälgis tolliasutuse poolt läbi viidavaid füüsilisi ja/või asenduskontrolle; |
| --- | --- |

b)

andis hinnangu kontrollide läbiviimisele iga külastatud liikmesriigi kontrolliaruannete valimi alusel ja võimalusel jälgis tolliasutuse poolt läbi viidavaid füüsilisi ja/või asenduskontrolle;

| c) | vaatas läbi komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise talituse poolt läbiviidud auditid nende süsteemide kohta. Kontrollid viidi läbi tööprogrammide, aruannete ning komisjoni kontrolli- ja vastavusotsuste alusel; |
| --- | --- |

c)

vaatas läbi komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise talituse poolt läbiviidud auditid nende süsteemide kohta. Kontrollid viidi läbi tööprogrammide, aruannete ning komisjoni kontrolli- ja vastavusotsuste alusel;

| d) | kontrollis komisjoni järelevalvet ja järelmeetmeid seoses liikmesriikide esitatud kontrollide läbiviimise aastaaruannetega; |
| --- | --- |

d)

kontrollis komisjoni järelevalvet ja järelmeetmeid seoses liikmesriikide esitatud kontrollide läbiviimise aastaaruannetega;

| e) | viis läbi füüsilisi ja asenduskontrolle ning avastatud eeskirjade eiramist puudutava teabe analüütilised uuringud, kasutades komisjoni CATS (3)-andmebaasi andmeid ja OLAFi andmebaasi. |
| --- | --- |

e)

viis läbi füüsilisi ja asenduskontrolle ning avastatud eeskirjade eiramist puudutava teabe analüütilised uuringud, kasutades komisjoni CATS (3)-andmebaasi andmeid ja OLAFi andmebaasi.

| 9. | Ajavahemikus 2004–2006 viidi audit läbi komisjonis ja üheteistkümnes liikmesriigis: Belgias, Taanis, Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Lätis, (4) Ungaris, (4) Madalmaades, Poolas, (4) Sloveenias (4) ja Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

9.

Ajavahemikus 2004–2006 viidi audit läbi komisjonis ja üheteistkümnes liikmesriigis: Belgias, Taanis, Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Lätis, (4) Ungaris, (4) Madalmaades, Poolas, (4) Sloveenias (4) ja Ühendkuningriigis.

TÄHELEPANEKUD

Kas liikmesriigid viivad läbi eksporditoetuse taotlustega hõlmatud kaupade füüsilisi ja asenduskontrolle määrustes ettenähtud viisil?

Läbiviidud füüsiliste kontrollide arv ja valikukriteeriumid

| 10. | Liikmesriigid on kohustatud füüsiliselt kontrollima vähemalt 5 % ekspordideklaratsioonidest iga tootesektori kohta, välja arvatud madala maksumuse või kvantiteediga kaubad (sõltuvalt tootest maksumusega alla 200 euro või kindlaksmääratud kaalust madalam). Protsendimäär võib tootesektorite kaupa erineda, kui liikmesriigid valivad saadetised füüsiliseks kontrolliks riskianalüüsi abil. Siiski tuleks järgida kontrollitavate deklaratsioonide üldist 5 % määra. |
| --- | --- |

10.

Liikmesriigid on kohustatud füüsiliselt kontrollima vähemalt 5 % ekspordideklaratsioonidest iga tootesektori kohta, välja arvatud madala maksumuse või kvantiteediga kaubad (sõltuvalt tootest maksumusega alla 200 euro või kindlaksmääratud kaalust madalam). Protsendimäär võib tootesektorite kaupa erineda, kui liikmesriigid valivad saadetised füüsiliseks kontrolliks riskianalüüsi abil. Siiski tuleks järgida kontrollitavate deklaratsioonide üldist 5 % määra.

| 11. | Komisjon on määratlenud mitmed nõuded, millega tuleb riskianalüüsi käigus arvestada, sealhulgas toodete omadused ja väärtus, kaubanduse iseloom, eksportijate usaldusväärsus jne (5). Määrustes sätestatud korras rakendatakse riskianalüüsi ainult seitsmes liikmesriigis (Taanis, Saksamaal, Iirimaal, Prantsusmaal, Austrias, Rootsis ja Ühendkuningriigis). Ülejäänud liikmesriigid rakendavad nõuet 5 % ekspordideklaratsioonide kontrollimisest tootesektori kohta, kus deklaratsioonid valitakse kas lähtudes määruses sätestamata riskikriteeriumidest või juhuslikkuse alusel. |
| --- | --- |

11.

Komisjon on määratlenud mitmed nõuded, millega tuleb riskianalüüsi käigus arvestada, sealhulgas toodete omadused ja väärtus, kaubanduse iseloom, eksportijate usaldusväärsus jne (5). Määrustes sätestatud korras rakendatakse riskianalüüsi ainult seitsmes liikmesriigis (Taanis, Saksamaal, Iirimaal, Prantsusmaal, Austrias, Rootsis ja Ühendkuningriigis). Ülejäänud liikmesriigid rakendavad nõuet 5 % ekspordideklaratsioonide kontrollimisest tootesektori kohta, kus deklaratsioonid valitakse kas lähtudes määruses sätestamata riskikriteeriumidest või juhuslikkuse alusel.

| 12. | Kontrollikoja auditi perioodil on liikmesriigid järginud läbiviidavate füüsiliste kontrollide 5protsendist määra. Külastatud liikmesriikides, kus ametlikult riskianalüüsi kasutati, peeti üldjoontes kinni komisjoni poolt määratletud kriteeriumidest. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja auditi perioodil on liikmesriigid järginud läbiviidavate füüsiliste kontrollide 5protsendist määra. Külastatud liikmesriikides, kus ametlikult riskianalüüsi kasutati, peeti üldjoontes kinni komisjoni poolt määratletud kriteeriumidest.

| 13. | Prantsusmaal ja Saksamaal teeb ekspordideklaratsioonide valiku osas lõpliku otsuse kohalik tolliasutus. Ühendkuningriigis juhitakse riskianalüüsi keskselt kogu riigis. Riskianalüüsi süsteemiga kontrollimiseks valitud deklaratsioone tuli kohalikel asutustel sageli kõrvale jätta või muuta tänu süsteemi probleemidele ja tõsiasjale, et süsteem valis välja liiga palju sarnaseid saadetisi. Kõrvale jätmise vajadus ja tekkinud süsteemiprobleemid seavad kahtluse alla riskianalüüsi toimimise Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

13.

Prantsusmaal ja Saksamaal teeb ekspordideklaratsioonide valiku osas lõpliku otsuse kohalik tolliasutus. Ühendkuningriigis juhitakse riskianalüüsi keskselt kogu riigis. Riskianalüüsi süsteemiga kontrollimiseks valitud deklaratsioone tuli kohalikel asutustel sageli kõrvale jätta või muuta tänu süsteemi probleemidele ja tõsiasjale, et süsteem valis välja liiga palju sarnaseid saadetisi. Kõrvale jätmise vajadus ja tekkinud süsteemiprobleemid seavad kahtluse alla riskianalüüsi toimimise Ühendkuningriigis.

| 14. | Riskianalüüsi rakendamise osas näeb komisjon ette, et I lisas loetlemata toodete (töödeldud tooted (6)) puhul võivad liikmesriigid vähendada kontrollide määra 0,5 % deklaratsioonidest, kuna need on madalama riskiga. Kui riskianalüüsi ei kasutata (st 18s ülejäänud liikmesriigis), kontrollitakse jätkuvalt 5 % kõikidest madala riskiga deklaratsioonidest. |
| --- | --- |

14.

Riskianalüüsi rakendamise osas näeb komisjon ette, et I lisas loetlemata toodete (töödeldud tooted (6)) puhul võivad liikmesriigid vähendada kontrollide määra 0,5 % deklaratsioonidest, kuna need on madalama riskiga. Kui riskianalüüsi ei kasutata (st 18s ülejäänud liikmesriigis), kontrollitakse jätkuvalt 5 % kõikidest madala riskiga deklaratsioonidest.

| 15. | Siiski leiti füüsilisi kontrolle puudutavate andmete kontrollimisel mõlema variandi puhul (riskianalüüs või 5 % tootesektori kohta) suur arv madala eksporditoetuse väärtusega (vähem kui 200 eurot) deklaratsioonide kontrolle. Et kontrollivõimalusi paremini kasutada, tuleks kontrollide miinimummäära arvestamisel kõrvale jätta ekspordideklaratsioonid, mis hõlmavad väikest tootekogust või mille toetuse väärtus on madal, välja arvatud juhul, kui esineb pettuse ja kuritarvitamise oht. Kontrollikoja hinnangul ei valitud madala väärtusega artikleid alati sellest põhimõttest lähtudes. 2. tabel näitab liikmesriikide poolt CATSi andmebaasis (7) esitatud madala väärtusega deklaratsioonide kontrollide sagedust 2005. kalendriaasta kohta. 6 %–13 % kontrollidest viidi läbi madala maksumusega artiklite osas. Täiendav analüüs näitab, et kontrollid moodustavad vaid 0,1 % kontrollitud ekspordisaadetiste väärtusest. |
| --- | --- |

15.

Siiski leiti füüsilisi kontrolle puudutavate andmete kontrollimisel mõlema variandi puhul (riskianalüüs või 5 % tootesektori kohta) suur arv madala eksporditoetuse väärtusega (vähem kui 200 eurot) deklaratsioonide kontrolle. Et kontrollivõimalusi paremini kasutada, tuleks kontrollide miinimummäära arvestamisel kõrvale jätta ekspordideklaratsioonid, mis hõlmavad väikest tootekogust või mille toetuse väärtus on madal, välja arvatud juhul, kui esineb pettuse ja kuritarvitamise oht. Kontrollikoja hinnangul ei valitud madala väärtusega artikleid alati sellest põhimõttest lähtudes. 2. tabel näitab liikmesriikide poolt CATSi andmebaasis (7) esitatud madala väärtusega deklaratsioonide kontrollide sagedust 2005. kalendriaasta kohta. 6 %–13 % kontrollidest viidi läbi madala maksumusega artiklite osas. Täiendav analüüs näitab, et kontrollid moodustavad vaid 0,1 % kontrollitud ekspordisaadetiste väärtusest.

Tabel 2

Madala väärtusega deklaratsioonide kontrollide sagedus 2005. aasta kohta

Allikas: Komisjoni CATS-andmebaas.

2005. kalendriaasta (1.1.2005–31.12.2005)

Minimaalne määr: Analüüs põhineb kogusummadel ühtse haldusdokumendi kaupa

| Liikmesriik | Füüsiliste kontrollide arv kokku | Kontrollide koguarv (alla 200eurosed deklaratsioonid) | Alla 200euroste deklaratsioonide kontrollide protsentuaalne osa füüsiliste kontrollide koguarvust | Füüsiliselt kontrollitud deklaratsioonide koguväärtus eurodes | Alla 200euroste kontrollitud deklaratsioonide koguväärtus | Alla 200euroste deklaratsioonide kontrollide protsentuaalne osa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 858 | 25 | 3 % | 17 795 108 | 2 398 | |
| DK | 727 | 19 | 3 % | 5 698 179 | 2 589 | |
| DE | 4 906 | 239 | 5 % | 37 689 281 | 20 213 | |
| IE | 483 | 15 | 3 % | 4 856 449 | 798 | |
| EL (8) | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| ES | 1 325 | 204 | 15 % | 7 282 634 | 23 647 | |
| FR | 1 006 | 113 | 11 % | 15 238 061 | 6 248 | |
| IT | 2 211 | 105 | 5 % | 6 933 376 | 12 262 | |
| LU | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| NL | 7 851 | 444 | 6 % | 28 648 158 | 53 979 | |
| AT | 405 | 25 | 6 % | 1 738 292 | 2 941 | |
| PT | 370 | 80 | 22 % | 1 826 201 | 7 804 | |
| FI | 424 | 41 | 10 % | 5 054 184 | 3 422 | |
| SE | 388 | 9 | 2 % | 6 514 754 | 1 132 | |
| UK | 402 | 35 | 9 % | 4 222 519 | 3 172 | |
| EL-15 kokku | 21 356 | 1 354 | 6 % | 143 497 195 | 140 605 | |
| CZ | 1 320 | 24 | 2 % | 10 018 787 | 3 057 | |
| EE | 28 | 1 | 4 % | 341 922 | 58 | |
| CY | 44 | 3 | 7 % | 336 423 | 246 | |
| LV | 81 | 31 | 38 % | 162 312 | 2 672 | |
| LT | 213 | 2 | 1 % | 4 538 449 | 203 | |
| HU | 559 | 42 | 8 % | 2 823 611 | 5 524 | |
| MT | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| PL | 2 252 | 20 | 1 % | 21 338 773 | 2 781 | |
| SI | 249 | 8 | 3 % | 678 726 | 1 039 | |
| SK | 658 | 54 | 8 % | 12 604 960 | 4 912 | |
| EL–10 kokku | 5 404 | 185 | 3 % | 52 843 963 | 20 492 | |
| EL–25 kokku | 26 760 | 1 539 | 6 % | 196 341 157 | 161 097 | 0,08 % |

Liikmesriik

Füüsiliste kontrollide arv kokku

Kontrollide koguarv (alla 200eurosed deklaratsioonid)

Alla 200euroste deklaratsioonide kontrollide protsentuaalne osa füüsiliste kontrollide koguarvust

Füüsiliselt kontrollitud deklaratsioonide koguväärtus eurodes

Alla 200euroste kontrollitud deklaratsioonide koguväärtus

Alla 200euroste deklaratsioonide kontrollide protsentuaalne osa

BE

858

25

3 %

17 795 108

2 398

DK

727

19

3 %

5 698 179

2 589

DE

4 906

239

5 %

37 689 281

20 213

IE

483

15

3 %

4 856 449

798

EL (8)

0

0

—

0

0

ES

1 325

204

15 %

7 282 634

23 647

FR

1 006

113

11 %

15 238 061

6 248

IT

2 211

105

5 %

6 933 376

12 262

LU

0

0

—

0

0

NL

7 851

444

6 %

28 648 158

53 979

AT

405

25

6 %

1 738 292

2 941

PT

370

80

22 %

1 826 201

7 804

FI

424

41

10 %

5 054 184

3 422

SE

388

9

2 %

6 514 754

1 132

UK

402

35

9 %

4 222 519

3 172

EL-15 kokku

21 356

1 354

6 %

143 497 195

140 605

CZ

1 320

24

2 %

10 018 787

3 057

EE

28

1

4 %

341 922

58

CY

44

3

7 %

336 423

246

LV

81

31

38 %

162 312

2 672

LT

213

2

1 %

4 538 449

203

HU

559

42

8 %

2 823 611

5 524

MT

0

0

—

0

0

PL

2 252

20

1 %

21 338 773

2 781

SI

249

8

3 %

678 726

1 039

SK

658

54

8 %

12 604 960

4 912

EL–10 kokku

5 404

185

3 %

52 843 963

20 492

EL–25 kokku

26 760

1 539

6 %

196 341 157

161 097

0,08 %

Maksimaalne määr: Analüüs põhineb kogusummadel ühtse haldusdokumendi kaupa

| Liikmesriik | Füüsiliste kontrollide arv kokku | Kontrollide koguarv (alla 200eurosed deklaratsioonid) | Alla 200euroste deklaratsioonide kontrollide protsentuaalne osa füüsiliste kontrollide koguarvust | Füüsiliselt kontrollitud deklaratsioonide koguväärtus eurodes | Alla 200euroste kontrollitud deklaratsioonide koguväärtus | Alla 200euroste deklaratsioonide kontrollide protsentuaalne osa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 884 | 62 | 7 % | 17 795 108 | 4 406 | |
| DK | 1 081 | 131 | 12 % | 5 698 179 | 13 208 | |
| DE | 5 186 | 415 | 8 % | 37 689 281 | 31 931 | |
| IE | 483 | 15 | 3 % | 4 856 449 | 798 | |
| EL (8) | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| ES | 1 328 | 374 | 28 % | 7 282 634 | 28 535 | |
| FR | 1 193 | 204 | 17 % | 15 238 061 | 14 487 | |
| IT | 2 919 | 592 | 20 % | 6 933 376 | 49 113 | |
| LU | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| NL– | 8 328 | 894 | 11 % | 28 648 158 | 87 185 | |
| AT | 508 | 113 | 22 % | 1 738 292 | 10 215 | |
| PT | 477 | 147 | 31 % | 1 826 201 | 12 814 | |
| FI | 957 | 235 | 25 % | 5 054 184 | 16 057 | |
| SE | 391 | 17 | 4 % | 6 514 754 | 1 725 | |
| UK | 474 | 150 | 32 % | 4 222 519 | 12 957 | |
| EL–15 kokku | 24 209 | 3 349 | 14 % | 143 497 195 | 283 433 | |
| CZ | 1 330 | 29 | 2 % | 10 018 787 | 3 428 | |
| EE | 51 | 14 | 27 % | 341 922 | 803 | |
| CY | 48 | 5 | 10 % | 336 423 | 541 | |
| LV | 138 | 77 | 56 % | 162 312 | 4 505 | |
| LT | 218 | 4 | 2 % | 4 538 449 | 463 | |
| HU | 612 | 81 | 13 % | 2 823 611 | 9 533 | |
| MT | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| PL | 2 328 | 114 | 5 % | 21 338 773 | 13 022 | |
| SI | 270 | 33 | 12 % | 678 726 | 2 876 | |
| SK | 749 | 92 | 12 % | 12 604 960 | 9 103 | |
| EL–10 kokku | 5 744 | 449 | 8 % | 52 843 963 | 44 274 | |
| EL–25 kokku | 29 953 | 3 798 | 13 % | 196 341 157 | 327 707 | 0,17 % |

Liikmesriik

Füüsiliste kontrollide arv kokku

Kontrollide koguarv (alla 200eurosed deklaratsioonid)

Alla 200euroste deklaratsioonide kontrollide protsentuaalne osa füüsiliste kontrollide koguarvust

Füüsiliselt kontrollitud deklaratsioonide koguväärtus eurodes

Alla 200euroste kontrollitud deklaratsioonide koguväärtus

Alla 200euroste deklaratsioonide kontrollide protsentuaalne osa

BE

884

62

7 %

17 795 108

4 406

DK

1 081

131

12 %

5 698 179

13 208

DE

5 186

415

8 %

37 689 281

31 931

IE

483

15

3 %

4 856 449

798

EL (8)

0

0

—

0

0

ES

1 328

374

28 %

7 282 634

28 535

FR

1 193

204

17 %

15 238 061

14 487

IT

2 919

592

20 %

6 933 376

49 113

LU

0

0

—

0

0

NL–

8 328

894

11 %

28 648 158

87 185

AT

508

113

22 %

1 738 292

10 215

PT

477

147

31 %

1 826 201

12 814

FI

957

235

25 %

5 054 184

16 057

SE

391

17

4 %

6 514 754

1 725

UK

474

150

32 %

4 222 519

12 957

EL–15 kokku

24 209

3 349

14 %

143 497 195

283 433

CZ

1 330

29

2 %

10 018 787

3 428

EE

51

14

27 %

341 922

803

CY

48

5

10 %

336 423

541

LV

138

77

56 %

162 312

4 505

LT

218

4

2 %

4 538 449

463

HU

612

81

13 %

2 823 611

9 533

MT

0

0

—

0

0

PL

2 328

114

5 %

21 338 773

13 022

SI

270

33

12 %

678 726

2 876

SK

749

92

12 %

12 604 960

9 103

EL–10 kokku

5 744

449

8 %

52 843 963

44 274

EL–25 kokku

29 953

3 798

13 %

196 341 157

327 707

0,17 %

| 16. | Vaatamata sellele, et liikmesriigid järgisid 5protsendist miinimumarvu kontrollide nõuet, viisid paljud liikmesriigid läbi suurema arvu madala maksumusega artiklite kontrolle peamiselt õigusaktide erineva tõlgendamise tõttu. Madala maksumusega artiklid arvestati kontrollitava üldkogumi 5protsendise miinimumi hulka, kuigi nõuetekohaselt oleks need tulnud välja jätta. Selle tulemusel viidi läbi määrustes sätestatud miinimumist suurem arv kontrolle. 2. tabel näitab, et kontrolliti ligikaudu 1 500–3 800 saadetist, mis oleks tulnud kõrvale jätta. |
| --- | --- |

16.

Vaatamata sellele, et liikmesriigid järgisid 5protsendist miinimumarvu kontrollide nõuet, viisid paljud liikmesriigid läbi suurema arvu madala maksumusega artiklite kontrolle peamiselt õigusaktide erineva tõlgendamise tõttu. Madala maksumusega artiklid arvestati kontrollitava üldkogumi 5protsendise miinimumi hulka, kuigi nõuetekohaselt oleks need tulnud välja jätta. Selle tulemusel viidi läbi määrustes sätestatud miinimumist suurem arv kontrolle. 2. tabel näitab, et kontrolliti ligikaudu 1 500–3 800 saadetist, mis oleks tulnud kõrvale jätta.

| 17. | Üks võimalus tollivahendite mõjusa ja tõhusa kasutamise edendamiseks oleks suurendada nende saadetiste miinimumväärtust, mis tuleb lugeda minimaalse üldkogumi hulka ja seejärel kontrollida (vt punktid 19–21 tasuvuse kohta). Füüsiliseks kontrollimiseks valitavate deklaratsioonide miinimumväärtuse suurendamine tooks kaasa märkimisväärse kontrollitud artiklite arvu vähenemise. Kui künnist tõstetakse, siis sellest allapoole jäävaid madalama väärtusega ekspordisaadetisi tuleks jätkuvalt kontrollida, kui on viiteid pettusele või kuritarvitamisele. |
| --- | --- |

17.

Üks võimalus tollivahendite mõjusa ja tõhusa kasutamise edendamiseks oleks suurendada nende saadetiste miinimumväärtust, mis tuleb lugeda minimaalse üldkogumi hulka ja seejärel kontrollida (vt punktid 19–21 tasuvuse kohta). Füüsiliseks kontrollimiseks valitavate deklaratsioonide miinimumväärtuse suurendamine tooks kaasa märkimisväärse kontrollitud artiklite arvu vähenemise. Kui künnist tõstetakse, siis sellest allapoole jäävaid madalama väärtusega ekspordisaadetisi tuleks jätkuvalt kontrollida, kui on viiteid pettusele või kuritarvitamisele.

| 18. | Sama meetod kehtib ka asenduskontrollide puhul. 3. tabelis esitatakse ELi idapiiridel asenduskontrolli läbinud saadetiste väärtuse analüüs. Selles kontekstis tuleks märkida, et puudub nõue kauba saatedokumentidel (kas ekspordideklaratsioon või kontrolleksemplar T5) näidata taotletud toetuse väärtust ning pole ka kergesti kättesaadavat teavet rakendatavatest toetusmääradest, eriti pakkumismenetlusega fikseeritud määradest ja I lisas loetlemata kaupade määradest. Seetõttu on ametnikel raske välja selgitada kontrollimiseks kõige sobivamaid saadetisi. |
| --- | --- |

18.

Sama meetod kehtib ka asenduskontrollide puhul. 3. tabelis esitatakse ELi idapiiridel asenduskontrolli läbinud saadetiste väärtuse analüüs. Selles kontekstis tuleks märkida, et puudub nõue kauba saatedokumentidel (kas ekspordideklaratsioon või kontrolleksemplar T5) näidata taotletud toetuse väärtust ning pole ka kergesti kättesaadavat teavet rakendatavatest toetusmääradest, eriti pakkumismenetlusega fikseeritud määradest ja I lisas loetlemata kaupade määradest. Seetõttu on ametnikel raske välja selgitada kontrollimiseks kõige sobivamaid saadetisi.

Tabel 3

ELi idapiiril asenduskontrolli läbinud, kontrollikoja poolt maist kuni 30. septembrini 2005 kontrollitud saadetiste väärtuste analüüs

| Liikmesriik | Ungari | Läti | Poola | Sloveenia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporditoetuste väärtus (eurodes) | Arv | % | Arv | % | Arv | % | Arv | % |
| 0–200 | 25 | 46 | 0 | 0 | 1 | 3 | 17 | 35 |
| NAI vms | 11 | 20 | 11 | 34 | 15 | 43 | 16 | 33 |
| 201–4 000 | 9 | 17 | 7 | 22 | 7 | 20 | 7 | 14 |
| > 4 000 | 9 | 17 | 14 | 44 | 12 | 34 | 9 | 18 |
| Kokku | 54 | 100 % | 32 | 100 % | 35 | 100 % | 49 | 100 % |
| NAI | : | Esimeses lisas loetlemata kaubad. |

Liikmesriik

Ungari

Läti

Poola

Sloveenia

Eksporditoetuste väärtus (eurodes)

Arv

%

Arv

%

Arv

%

Arv

%

0–200

25

46

0

0

1

3

17

35

NAI vms

11

20

11

34

15

43

16

33

201–4 000

9

17

7

22

7

20

7

14

> 4 000

9

17

14

44

12

34

9

18

Kokku

54

100 %

32

100 %

35

100 %

49

100 %

NAI

:

Esimeses lisas loetlemata kaubad.

NB: Ungari ametiasutused viisid läbi kontrolle 100 % ulatuses kõikidel laevadel, mis ületasid Ungari (HU) – Serbia (RS) piiri. See muudab oluliselt alla 200euroste deklaratsioonide kontrollide suhtelist osakaalu.

Läbiviidud kontrollide kulud

| 19. | Kui saadetised esitatakse ekspordiks EList väljumise kohas asuvas tolliasutuses (olukord, mida esineb peamiselt Ühendkuningriigis ja osa Prantsusmaa sadamates), võib füüsiliste kontrollide läbiviimise kulu kaubandusele kohalikest oludest sõltuvalt varieeruda 120 eurost 400ni. Need kulud sisaldavad konteinerite viimist sadama piirkonda või sealt ära, vastavasse mahalaadimispaika, ja konteinerite maha- ja uuesti pealelaadimisega seotud tööjõudu (vt 1. selgitus).

  1. selgitusÜks Ühendkuningriigi eksportija otsustas loobuda 293,28 euro suurusest eksporditoetuse taotlusest, kuna vastava konteineri füüsiliseks kontrolliks oleks tulnud liigutada 51 konteinerit eksportija kulul, mis oleks lisaks laeva väljumist 5 tunni võrra edasi lükanud. |
| --- | --- |

19.

Kui saadetised esitatakse ekspordiks EList väljumise kohas asuvas tolliasutuses (olukord, mida esineb peamiselt Ühendkuningriigis ja osa Prantsusmaa sadamates), võib füüsiliste kontrollide läbiviimise kulu kaubandusele kohalikest oludest sõltuvalt varieeruda 120 eurost 400ni. Need kulud sisaldavad konteinerite viimist sadama piirkonda või sealt ära, vastavasse mahalaadimispaika, ja konteinerite maha- ja uuesti pealelaadimisega seotud tööjõudu (vt 1. selgitus).

1. selgitusÜks Ühendkuningriigi eksportija otsustas loobuda 293,28 euro suurusest eksporditoetuse taotlusest, kuna vastava konteineri füüsiliseks kontrolliks oleks tulnud liigutada 51 konteinerit eksportija kulul, mis oleks lisaks laeva väljumist 5 tunni võrra edasi lükanud.

| 20. | Saadetiste ekspordiks esitamisel sisemaa laadimispaikades ei teki kaubandusele kulusid, kuna saadetised esitatakse üldiselt enne laadimist eksportija valdustes. Kaks külastatud liikmesriikidest, Saksamaa ja Itaalia, (9) kehtestasid eksportijale maksu füüsilise kontrolli eest. Ühetunnilise sekkumise maksumus laadimispaigas on umbes 180 eurot. |
| --- | --- |

20.

Saadetiste ekspordiks esitamisel sisemaa laadimispaikades ei teki kaubandusele kulusid, kuna saadetised esitatakse üldiselt enne laadimist eksportija valdustes. Kaks külastatud liikmesriikidest, Saksamaa ja Itaalia, (9) kehtestasid eksportijale maksu füüsilise kontrolli eest. Ühetunnilise sekkumise maksumus laadimispaigas on umbes 180 eurot.

| 21. | Nagu ülaltoodust näha, võivad kontrollimise kulud ületada makstud toetuste määra, mis tõendab, et madala toetusväärtusega deklaratsioonide kontrollimine pole kulusäästlik. |
| --- | --- |

21.

Nagu ülaltoodust näha, võivad kontrollimise kulud ületada makstud toetuste määra, mis tõendab, et madala toetusväärtusega deklaratsioonide kontrollimine pole kulusäästlik.

Kontrollidest ette hoiatamine

| 22. | Ühenduse määrustes sätestatakse selgelt, et füüsilisi kontrolle tuleb viia läbi sageli ja ette hoiatamata ning et füüsilisi kontrolle, mille kohta eksportijat on kas otse või kaudselt ette hoiatatud, ei loeta minimaalselt nõutava kontrollide arvu hulka. Nende nõuete mittejärgimist loeb komisjon põhikontrolli läbiviimise nõude eiramiseks ning vastava liikmesriigi puhul tuleks potentsiaalselt korrektsioone rakendada. |
| --- | --- |

22.

Ühenduse määrustes sätestatakse selgelt, et füüsilisi kontrolle tuleb viia läbi sageli ja ette hoiatamata ning et füüsilisi kontrolle, mille kohta eksportijat on kas otse või kaudselt ette hoiatatud, ei loeta minimaalselt nõutava kontrollide arvu hulka. Nende nõuete mittejärgimist loeb komisjon põhikontrolli läbiviimise nõude eiramiseks ning vastava liikmesriigi puhul tuleks potentsiaalselt korrektsioone rakendada.

| 23. | Füüsilised kontrollid, mida sageli viidi läbi eksportijate enda valdustes asuvas laadimispaigas, hinnati kontrollikoja poolt arvestataval määral etteaimatavateks mitmes liikmesriigis: Belgias, Taanis, Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Madalmaades ja Ühendkuningriigis. Kontrollikoda täheldas, et ametnike saabumine enne kaupade laadimise algust oli tavapraktika. Süstemaatiliselt enne laadimise algust algavad kontrollid on võrdväärsed kontrollist kaudse ettehoiatamisega, sest kui tolliametnik enne laadimist ei saabu, teab kaubastaja, et siis saadetist füüsiliselt ei kontrollita. Siis on risk, et laaditakse abikõlbmatud või kvantiteedilt puudulikud tooted ja taotletakse toetust, mida kaubastajal pole õigust saada. See on sisuliselt vastuolus kontrolli otstarbe ja mõjususega. |
| --- | --- |

23.

Füüsilised kontrollid, mida sageli viidi läbi eksportijate enda valdustes asuvas laadimispaigas, hinnati kontrollikoja poolt arvestataval määral etteaimatavateks mitmes liikmesriigis: Belgias, Taanis, Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Madalmaades ja Ühendkuningriigis. Kontrollikoda täheldas, et ametnike saabumine enne kaupade laadimise algust oli tavapraktika. Süstemaatiliselt enne laadimise algust algavad kontrollid on võrdväärsed kontrollist kaudse ettehoiatamisega, sest kui tolliametnik enne laadimist ei saabu, teab kaubastaja, et siis saadetist füüsiliselt ei kontrollita. Siis on risk, et laaditakse abikõlbmatud või kvantiteedilt puudulikud tooted ja taotletakse toetust, mida kaubastajal pole õigust saada. See on sisuliselt vastuolus kontrolli otstarbe ja mõjususega.

Kõrge väärtusega pakkimata saadetised

| 24. | Pakkimata kaupu, peamiselt teravilja ja suhkrut, eksporditakse tavaliselt laevaga ühte sihtriiki. Iga laadung võib olla eksporditoetuste seisukohalt väga kõrge väärtusega (näiteks 6 700 tonni valget suhkrut Tuneesiasse oli 2003. aasta lõpu seisuga väärt 3,4 miljonit eurot). Siiski peab eksportija ekspordilubadega seotud halduslikel põhjustel sageli esitama mitmeid kogu saadetist hõlmavaid ekspordideklaratsioone. Auditi käigus järgiti tava, et füüsiliselt kontrolliti vaid üht deklaratsiooni terve laevalasti kohta. Kuigi see lähenemisviis ei ole kehtivate õigusaktidega vastuolus, on praegu läbiviidavate füüsiliste kontrollide mõju nõrgendatud, kuna need hõlmavad ainult osa lastist ja seega vähendavad kontrolli tõhusust (vt 2. selgitus).

  2. selgitusÜks eksportija esitas kuus ekspordideklaratsiooni 1 147 tonni valge suhkru kohta, mis laaditakse laevale ekspordiks Liibüasse 2006. aasta juulis (eksporditoetuse koguväärtus: 268 600 eurot). Füüsiliseks kontrolliks valiti üks deklaratsioon 200 tonni kohta (eksporditoetuse väärtus: 46 840 eurot). Ühendkuningriigi toll jälgis osa 200 tonni laadimist sõidukile. Füüsiline kontroll algas kell 6.20 ja lõppes kell 7.10. |
| --- | --- |

24.

Pakkimata kaupu, peamiselt teravilja ja suhkrut, eksporditakse tavaliselt laevaga ühte sihtriiki. Iga laadung võib olla eksporditoetuste seisukohalt väga kõrge väärtusega (näiteks 6 700 tonni valget suhkrut Tuneesiasse oli 2003. aasta lõpu seisuga väärt 3,4 miljonit eurot). Siiski peab eksportija ekspordilubadega seotud halduslikel põhjustel sageli esitama mitmeid kogu saadetist hõlmavaid ekspordideklaratsioone. Auditi käigus järgiti tava, et füüsiliselt kontrolliti vaid üht deklaratsiooni terve laevalasti kohta. Kuigi see lähenemisviis ei ole kehtivate õigusaktidega vastuolus, on praegu läbiviidavate füüsiliste kontrollide mõju nõrgendatud, kuna need hõlmavad ainult osa lastist ja seega vähendavad kontrolli tõhusust (vt 2. selgitus).

2. selgitusÜks eksportija esitas kuus ekspordideklaratsiooni 1 147 tonni valge suhkru kohta, mis laaditakse laevale ekspordiks Liibüasse 2006. aasta juulis (eksporditoetuse koguväärtus: 268 600 eurot). Füüsiliseks kontrolliks valiti üks deklaratsioon 200 tonni kohta (eksporditoetuse väärtus: 46 840 eurot). Ühendkuningriigi toll jälgis osa 200 tonni laadimist sõidukile. Füüsiline kontroll algas kell 6.20 ja lõppes kell 7.10.

Transpordivahenditele plommide paigaldamine ja asenduskontrollid

| 25. | Kui füüsiline kontroll on läbi viidud, tuleb transpordivahendid tavaliselt plommida. Selliseid saadetisi reeglina edasiseks asenduskontrolliks ei valita, kui just plomm pole lahti murtud või eemaldatud, millisel juhul tuleb läbi viia määrustele vastav täpne asenduskontroll. Arvestades väärtust, mille see annab plommile kui saadetise virtuaalsele pääsmele, peab plommide kasutusviis ja tähendus olema selge ja ühetähenduslik. |
| --- | --- |

25.

Kui füüsiline kontroll on läbi viidud, tuleb transpordivahendid tavaliselt plommida. Selliseid saadetisi reeglina edasiseks asenduskontrolliks ei valita, kui just plomm pole lahti murtud või eemaldatud, millisel juhul tuleb läbi viia määrustele vastav täpne asenduskontroll. Arvestades väärtust, mille see annab plommile kui saadetise virtuaalsele pääsmele, peab plommide kasutusviis ja tähendus olema selge ja ühetähenduslik.

| 26. | Osana ekspordideklaratsioonide kinnitamise tavalisest haldusmenetlusest võib toll plommida konteinerid, haagised ja veoautod ka ilma füüsilise kontrollita. Sellist toimimisviisi täheldati eelkõige Belgias, Saksamaal, Hispaanias, Prantsusmaal ja Itaalias. TIR-menetluse (10) alusel veetavad saadetised plommitakse samuti, ilma et need oleksid tingimata füüsilist kontrolli läbinud (vt 3. selgitus ja joonis 5).

  3. selgitus2001. aastal kiideti Hispaania tollis ekspordiks heaks 20 tonnist veiselihast koosnev kaubasaadetis, sihtkohaks oli Venemaa. Hispaania tolli poolt plommitud kaup esitati vahepealseks ladustamiseks külmhoones Hamburgis (lossimine ja sissevõtt tollikontrolli all). Kaup viidi tollikontrolli all külmhoonest transpordiks veoautoga Venemaale. Vaatamata sellele, et kaup oli plommitud, võttis Saksa toll proovi ja analüüside tulemusena liigitati kaubad loomade söödavate tapajäätmetena, millele toetust ei maksta. Neil tulemustel põhinev täiendav juurdlus Hispaanias viis edasiste sama eksportija poolt toime pandud eeskirjade eiramiste avastamiseni, summa väärtuseks oli ligikaudu 497 000 eurot — sh 56 000 eurot intressi. Makseasutus väljastas 2006. aasta lõpus sissenõudmise teatise, mis lõpetas haldusmenetluse. Käesoleval hetkel ei ole juhtumi kohta veel riiklikus kohtus otsust langetatud. Ligikaudu 80 % T5 kontrolleksemplaridest näitasid, et kaubad suleti tolliplommiga väljumisel ilma füüsilise kontrollita ega kuulunud määratluse kohaselt võimalike asenduskontrollide üldkogumisse erinevates ühendusest väljumise kohtades. |
| --- | --- |

26.

Osana ekspordideklaratsioonide kinnitamise tavalisest haldusmenetlusest võib toll plommida konteinerid, haagised ja veoautod ka ilma füüsilise kontrollita. Sellist toimimisviisi täheldati eelkõige Belgias, Saksamaal, Hispaanias, Prantsusmaal ja Itaalias. TIR-menetluse (10) alusel veetavad saadetised plommitakse samuti, ilma et need oleksid tingimata füüsilist kontrolli läbinud (vt 3. selgitus ja joonis 5).

3. selgitus2001. aastal kiideti Hispaania tollis ekspordiks heaks 20 tonnist veiselihast koosnev kaubasaadetis, sihtkohaks oli Venemaa. Hispaania tolli poolt plommitud kaup esitati vahepealseks ladustamiseks külmhoones Hamburgis (lossimine ja sissevõtt tollikontrolli all). Kaup viidi tollikontrolli all külmhoonest transpordiks veoautoga Venemaale. Vaatamata sellele, et kaup oli plommitud, võttis Saksa toll proovi ja analüüside tulemusena liigitati kaubad loomade söödavate tapajäätmetena, millele toetust ei maksta. Neil tulemustel põhinev täiendav juurdlus Hispaanias viis edasiste sama eksportija poolt toime pandud eeskirjade eiramiste avastamiseni, summa väärtuseks oli ligikaudu 497 000 eurot — sh 56 000 eurot intressi. Makseasutus väljastas 2006. aasta lõpus sissenõudmise teatise, mis lõpetas haldusmenetluse. Käesoleval hetkel ei ole juhtumi kohta veel riiklikus kohtus otsust langetatud. Ligikaudu 80 % T5 kontrolleksemplaridest näitasid, et kaubad suleti tolliplommiga väljumisel ilma füüsilise kontrollita ega kuulunud määratluse kohaselt võimalike asenduskontrollide üldkogumisse erinevates ühendusest väljumise kohtades.

| 27. | Kontrollikoja auditi käigus leiti, et plommimise volitusi omavate Taani ja Hollandi kaubasaatjate/eksportijate puhul tekkisid kahtlused EList väljumise kohas asuvates tollipunktides, kuna firmaplomme polnud võimalik selgesti tolliplommidest eristada. |
| --- | --- |

27.

Kontrollikoja auditi käigus leiti, et plommimise volitusi omavate Taani ja Hollandi kaubasaatjate/eksportijate puhul tekkisid kahtlused EList väljumise kohas asuvates tollipunktides, kuna firmaplomme polnud võimalik selgesti tolliplommidest eristada.

| 28. | Selle tulemusena jäävad mitmed saadetised kas seaduslikult või tahtmatult asenduskontrolli vajavate saadetiste üldkogumist kõrvale, sest kinnitatud plommi tõeline väärtus on ebaselge ja selle põhjal võidakse eeldada, et füüsiline kontroll on juba toimunud. Taani toll muutis plommide kasutuseeskirju alates 2006. aasta 1. veebruarist, et hoida ära arusaamatusi. |
| --- | --- |

28.

Selle tulemusena jäävad mitmed saadetised kas seaduslikult või tahtmatult asenduskontrolli vajavate saadetiste üldkogumist kõrvale, sest kinnitatud plommi tõeline väärtus on ebaselge ja selle põhjal võidakse eeldada, et füüsiline kontroll on juba toimunud. Taani toll muutis plommide kasutuseeskirju alates 2006. aasta 1. veebruarist, et hoida ära arusaamatusi.

Asenduskontrollide miinimumarv ja ulatus

| 29. | Üldreeglina sätestatakse õigusaktides, (11) et väljumistolliasutustes viiakse läbi vähemalt üks asenduskontroll iga päeva kohta, mil saadetised väljuvad erinevatest EList väljumise kohtadest. Kontrollitavate saadetiste valik tuleks võimalusel korraldada riskianalüüsi alusel. |
| --- | --- |

29.

Üldreeglina sätestatakse õigusaktides, (11) et väljumistolliasutustes viiakse läbi vähemalt üks asenduskontroll iga päeva kohta, mil saadetised väljuvad erinevatest EList väljumise kohtadest. Kontrollitavate saadetiste valik tuleks võimalusel korraldada riskianalüüsi alusel.

| 30. | Nimetatud „üks kontroll päevas” reeglit on tõlgendatud erinevalt. Kui saadetisi saabub igal päeval seitse päeva järjest seitsmendal päeval väljuvale laevale, siis Ühendkuningriigis kontrollitakse vaid ühte saadetist. Seevastu, kui saadetised väljuvad EList igal päeval seitse päeva järjest Läti ja Venemaa vahelisel piiril asuvast tolliasutusest, viiakse läbi seitse asenduskontrolli. „Üks kontroll päevas” reegli sellist tõlgendust kasutatakse ka Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Madalmaade sadamates. |
| --- | --- |

30.

Nimetatud „üks kontroll päevas” reeglit on tõlgendatud erinevalt. Kui saadetisi saabub igal päeval seitse päeva järjest seitsmendal päeval väljuvale laevale, siis Ühendkuningriigis kontrollitakse vaid ühte saadetist. Seevastu, kui saadetised väljuvad EList igal päeval seitse päeva järjest Läti ja Venemaa vahelisel piiril asuvast tolliasutusest, viiakse läbi seitse asenduskontrolli. „Üks kontroll päevas” reegli sellist tõlgendust kasutatakse ka Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Madalmaade sadamates.

| 31. | Veel üks tõlgendusprobleem on seotud saadetistega (veoauto/haagis või konteiner), mis sisaldavad mitmeid (teatud harvadel juhtudel kuni 30) ekspordideklaratsioone. Ebatäpsed õigusaktid ja erinevad tõlgendused on põhjustanud olukorra, kus osa liikmesriikides (nt Lätis, Ungaris ja Sloveenias) kontrollitakse tervet saadetist, aga enamikus teistes liikmesriikides valitakse kontrollimiseks ainult üks deklaratsioon. |
| --- | --- |

31.

Veel üks tõlgendusprobleem on seotud saadetistega (veoauto/haagis või konteiner), mis sisaldavad mitmeid (teatud harvadel juhtudel kuni 30) ekspordideklaratsioone. Ebatäpsed õigusaktid ja erinevad tõlgendused on põhjustanud olukorra, kus osa liikmesriikides (nt Lätis, Ungaris ja Sloveenias) kontrollitakse tervet saadetist, aga enamikus teistes liikmesriikides valitakse kontrollimiseks ainult üks deklaratsioon.

Konkreetsed asenduskontrollid

| 32. | ELi territooriumilt väljumise tolliasutused teostavad konkreetseid asenduskontrolle, kui avastatakse, et lähtekohas asetatud tolliplommid on eemaldatud, lahti murtud, või kui tolliplommiga sulgemisest vabastust (12) ei ole väljastatud. Konkreetsed asenduskontrollid võivad sisaldada ka täiemahulist füüsilist kontrolli. |
| --- | --- |

32.

ELi territooriumilt väljumise tolliasutused teostavad konkreetseid asenduskontrolle, kui avastatakse, et lähtekohas asetatud tolliplommid on eemaldatud, lahti murtud, või kui tolliplommiga sulgemisest vabastust (12) ei ole väljastatud. Konkreetsed asenduskontrollid võivad sisaldada ka täiemahulist füüsilist kontrolli.

| 33. | Auditi käigus täheldatud praktika näitas, et ELi idapiiri väljumistolliasutustes (Ungaris, Lätis, Poolas, Sloveenias) kontrollitakse igat veoautot/haagist, et veenduda, kas plommid on terved. Seevastu Prantsusmaal, Itaalias, Madalmaades ja Ühendkuningriigis asuvatest ühenduse sadamatest väljuvaid saadetisi (põhiliselt konteinerid) ei kontrollita samaväärse rangusega. Selle põhjuseks on asjaolu, et nimetatud liikmesriikides ei kontrolli tolliametnikud EList tegeliku väljumise kohtadesse saabuvate saadetiste plomme süstemaatiliselt. Seetõttu ei tuvastata alati lahti murtud, kahjustatud või puuduvate plommidega saadetisi, mis võivad seega konkreetsetest asenduskontrollidest kõrvale jääda. Nimetatud probleemi konkreetse lahendusena on Prantsusmaa toll kehtestanud täiendava 2 protsendise riikliku kontrollimäära saadetiste plommiga sulgemisele. |
| --- | --- |

33.

Auditi käigus täheldatud praktika näitas, et ELi idapiiri väljumistolliasutustes (Ungaris, Lätis, Poolas, Sloveenias) kontrollitakse igat veoautot/haagist, et veenduda, kas plommid on terved. Seevastu Prantsusmaal, Itaalias, Madalmaades ja Ühendkuningriigis asuvatest ühenduse sadamatest väljuvaid saadetisi (põhiliselt konteinerid) ei kontrollita samaväärse rangusega. Selle põhjuseks on asjaolu, et nimetatud liikmesriikides ei kontrolli tolliametnikud EList tegeliku väljumise kohtadesse saabuvate saadetiste plomme süstemaatiliselt. Seetõttu ei tuvastata alati lahti murtud, kahjustatud või puuduvate plommidega saadetisi, mis võivad seega konkreetsetest asenduskontrollidest kõrvale jääda. Nimetatud probleemi konkreetse lahendusena on Prantsusmaa toll kehtestanud täiendava 2 protsendise riikliku kontrollimäära saadetiste plommiga sulgemisele.

Asenduskontrollide kvaliteet

| 34. | Asenduskontrollid on põhimõtteliselt visuaalsed vaatlused, mille käigus veendutakse kaupade vastavuses saatedokumentidele. Külastatud sadamate tolliasutustes tuvastatud sageli kasutatud lähenemisviis on nii-öelda üleukse kontroll, mille käigus konteineriuksed avatakse ja identifitseeritakse üksnes koheselt vaatlusalas olevad kaubad. Selle põhjuseks oli sageli asjaolu, et mahalaadimiseks sobivaid ruume ei olnud eriti väikestes sadamates kohe saadaval (nt Triestes ja Dunkerque'is). Kõige paremini viidi asenduskontrolle läbi ELi idapiiridel asuvates tolliasutustes, kus presentkattega veoautodega veetavate saadetiste kontrollid olid põhjalikud. |
| --- | --- |

34.

Asenduskontrollid on põhimõtteliselt visuaalsed vaatlused, mille käigus veendutakse kaupade vastavuses saatedokumentidele. Külastatud sadamate tolliasutustes tuvastatud sageli kasutatud lähenemisviis on nii-öelda üleukse kontroll, mille käigus konteineriuksed avatakse ja identifitseeritakse üksnes koheselt vaatlusalas olevad kaubad. Selle põhjuseks oli sageli asjaolu, et mahalaadimiseks sobivaid ruume ei olnud eriti väikestes sadamates kohe saadaval (nt Triestes ja Dunkerque'is). Kõige paremini viidi asenduskontrolle läbi ELi idapiiridel asuvates tolliasutustes, kus presentkattega veoautodega veetavate saadetiste kontrollid olid põhjalikud.

Asenduskontrollide ja konkreetsete asenduskontrollide käigus tuvastatud eeskirjade eiramiste järelkontroll

| 35. | Väljumistolliasutused teavitavad asenduskontrollide käigus tuvastatud eeskirjade eiramisega seotud liikmesriikide makseasutusi ja võivad taotleda võetud järelmeetmete üksikasjade edastamist. |
| --- | --- |

35.

Väljumistolliasutused teavitavad asenduskontrollide käigus tuvastatud eeskirjade eiramisega seotud liikmesriikide makseasutusi ja võivad taotleda võetud järelmeetmete üksikasjade edastamist.

| 36. | Taani, Läti, Poola ja Sloveenia väljumistolliasutused on eeskirjade eiramistest teavitanud teiste liikmesriikide vastutavaid makseasutusi. Enamikul juhtudest ei ole nad siiski saanud tagasisidet võetud järelmeetmete kohta, kuigi vastavat teavet taotleti. |
| --- | --- |

36.

Taani, Läti, Poola ja Sloveenia väljumistolliasutused on eeskirjade eiramistest teavitanud teiste liikmesriikide vastutavaid makseasutusi. Enamikul juhtudest ei ole nad siiski saanud tagasisidet võetud järelmeetmete kohta, kuigi vastavat teavet taotleti.

| 37. | Ålborgi tolliasutuses Taanis leiti eriline probleem. Nimetatud tolliasutuse poolt läbiviidud kontrollide käigus avastati EList väljumise kohas sagedane plommide puudumine. Nõutavate spetsiaalsete asenduskontrollide läbiviimise asemel aga keeldus asutus kinnitamast kaupade ELi territooriumilt väljumist põhjusel, et asutusel ei olnud võimalik plommide puudumise tõttu kaupade andmeid kontrollida. Alates 2004. aasta augustist 2006. aasta veebruarini teatas nimetatud asutus teiste liikmesriikide makseasutustele, et asutusel ei ole võimalik EList väljumist kinnitada 280 (13) saadetise puhul, kuna plommid olid eemaldatud. 280st väljasaadetud teatisest saadi vastused ainult kahele (14). Taani tolli andmetel ei ole Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia ja Hispaania makseasutused vastanud ühelegi Taani ametiasutuste saadetud teatisele. Taani päritoluga ekspordiga seotud 17 sarnasel juhul saatis Ålborgi tolliasutus teabe Taani makseasutusele, mille tulemusel eksporditoetused hiljem tühistati. |
| --- | --- |

37.

Ålborgi tolliasutuses Taanis leiti eriline probleem. Nimetatud tolliasutuse poolt läbiviidud kontrollide käigus avastati EList väljumise kohas sagedane plommide puudumine. Nõutavate spetsiaalsete asenduskontrollide läbiviimise asemel aga keeldus asutus kinnitamast kaupade ELi territooriumilt väljumist põhjusel, et asutusel ei olnud võimalik plommide puudumise tõttu kaupade andmeid kontrollida. Alates 2004. aasta augustist 2006. aasta veebruarini teatas nimetatud asutus teiste liikmesriikide makseasutustele, et asutusel ei ole võimalik EList väljumist kinnitada 280 (13) saadetise puhul, kuna plommid olid eemaldatud. 280st väljasaadetud teatisest saadi vastused ainult kahele (14). Taani tolli andmetel ei ole Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia ja Hispaania makseasutused vastanud ühelegi Taani ametiasutuste saadetud teatisele. Taani päritoluga ekspordiga seotud 17 sarnasel juhul saatis Ålborgi tolliasutus teabe Taani makseasutusele, mille tulemusel eksporditoetused hiljem tühistati.

| 38. | Probleemi võib näitlikustada juhuga, kus Taani toll leidis ühe veoauto kabiinist 30 tolli poolt firmale eraldatud plommi. Vältimaks kauba vahetamist transiidi ajal, oleks plommid tulnud kinnitada laadimispunktis Prantsusmaal, kuid need olid selgelt kinnitamata. |
| --- | --- |

38.

Probleemi võib näitlikustada juhuga, kus Taani toll leidis ühe veoauto kabiinist 30 tolli poolt firmale eraldatud plommi. Vältimaks kauba vahetamist transiidi ajal, oleks plommid tulnud kinnitada laadimispunktis Prantsusmaal, kuid need olid selgelt kinnitamata.

EList väljumise kinnitamine

| 39. | Üks põhielemente eksporditoetuste saamise õiguse tõestamisel on kinnitus, et kaubad on väljunud ühenduse tolliterritooriumilt. Kõikide eksporditud kaupade puhul tuleb kaupade väljumise kinnitamiseks siseriikliku ametiasutuse (toll) pitseri ja allkirjaga varustada kas ekspordideklaratsioon või transiidis oleva saadetise saatedokument (T5 kontrolleksemplar). |
| --- | --- |

39.

Üks põhielemente eksporditoetuste saamise õiguse tõestamisel on kinnitus, et kaubad on väljunud ühenduse tolliterritooriumilt. Kõikide eksporditud kaupade puhul tuleb kaupade väljumise kinnitamiseks siseriikliku ametiasutuse (toll) pitseri ja allkirjaga varustada kas ekspordideklaratsioon või transiidis oleva saadetise saatedokument (T5 kontrolleksemplar).

| 40. | Ühendkuningriigis vastutavad meritsi eksporditavate kaupade väljumise kinnitamise eest ekspediitorfirmad ja/või sadamakorraldajad. Õigusaktidega sätestatakse, et sellist teavet koostavad „pädevad ametiasutused” (15). Ekspediitorfirmasid või sadamakorraldajaid ei saa käsitleda nimetatud pädevate ametiasutustena. Ühendkuningriigi tolli poolt nimetatud kontrollide osas läbiviidud kontrollid näitasid, et 913st kontrollitud nõudest 21 % sisaldasid ebatäpseid andmeid väljumiskuupäeva kohta. Ühendkuningriigis täheldatud menetlused annavad alust ohule, et kinnitatakse vale kuupäev ja lisaks, et majandusdokumentidel põhinevate ristkontrollide puudumise tõttu kinnitatakse väljumine kaupade osas, mis ei vasta deklareeritud kaupadele. |
| --- | --- |

40.

Ühendkuningriigis vastutavad meritsi eksporditavate kaupade väljumise kinnitamise eest ekspediitorfirmad ja/või sadamakorraldajad. Õigusaktidega sätestatakse, et sellist teavet koostavad „pädevad ametiasutused” (15). Ekspediitorfirmasid või sadamakorraldajaid ei saa käsitleda nimetatud pädevate ametiasutustena. Ühendkuningriigi tolli poolt nimetatud kontrollide osas läbiviidud kontrollid näitasid, et 913st kontrollitud nõudest 21 % sisaldasid ebatäpseid andmeid väljumiskuupäeva kohta. Ühendkuningriigis täheldatud menetlused annavad alust ohule, et kinnitatakse vale kuupäev ja lisaks, et majandusdokumentidel põhinevate ristkontrollide puudumise tõttu kinnitatakse väljumine kaupade osas, mis ei vasta deklareeritud kaupadele.

| 41. | Kaupade meritsi eksportimisel sätestatakse ühenduse õigusaktidega mitmeid keerulisi variante selle kohta, mille eest tolliasutus peab vastutama EList väljumise kinnitamisel ja asenduskontrolli läbiviimisel, sõltuvalt sellest, kas toll on andnud meretranspordi (laevaliinide teenus) puhul loa „regulaarseks” transpordiks või märkinud selle „mitteregulaarseks”. Regulaarlaevaliinidega veetavaid kaupu transporditakse laevadega, mis sõidavad ainult ühenduse territooriumil asuvate sadamate vahel. |
| --- | --- |

41.

Kaupade meritsi eksportimisel sätestatakse ühenduse õigusaktidega mitmeid keerulisi variante selle kohta, mille eest tolliasutus peab vastutama EList väljumise kinnitamisel ja asenduskontrolli läbiviimisel, sõltuvalt sellest, kas toll on andnud meretranspordi (laevaliinide teenus) puhul loa „regulaarseks” transpordiks või märkinud selle „mitteregulaarseks”. Regulaarlaevaliinidega veetavaid kaupu transporditakse laevadega, mis sõidavad ainult ühenduse territooriumil asuvate sadamate vahel.

| 42. | Auditi käigus leiti, et osa saadetisi võib EList väljumise kohas asenduskontrollist kõrvale jääda. Näiteks juhul, kui neid transporditakse liikmesriikide vahel meritsi, kasutades regulaarlaevaliine enne, kui nad viiakse maad mööda ELi piiripunkti. Selle tulemusel võidakse väljumine kinnitada kohas, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumilt väljumise tegelik koht, mis põhjustab ohu, et kinnitatakse ebaõiged väljumiskuupäevad ja et kaubad, mille abikõlblikkus on kinnitatud, võidakse seejärel taas ELi territooriumile tuua (vt joonised 2 ja 3). |
| --- | --- |

42.

Auditi käigus leiti, et osa saadetisi võib EList väljumise kohas asenduskontrollist kõrvale jääda. Näiteks juhul, kui neid transporditakse liikmesriikide vahel meritsi, kasutades regulaarlaevaliine enne, kui nad viiakse maad mööda ELi piiripunkti. Selle tulemusel võidakse väljumine kinnitada kohas, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumilt väljumise tegelik koht, mis põhjustab ohu, et kinnitatakse ebaõiged väljumiskuupäevad ja et kaubad, mille abikõlblikkus on kinnitatud, võidakse seejärel taas ELi territooriumile tuua (vt joonised 2 ja 3).

Füüsiliste kontrollide tulemused ja sisu

| 43. | Liikmesriikidelt nõutakse aruannete koostamist eksporditoetuste asenduskontrollide käigus avastatud eeskirjade eiramiste kohta. 4. tabelis esitatakse füüsiliste kontrollidega avastatud ja aastatel 2000–2005 OLAFile (16) saadetud aruannetes esitatud eeskirjade eiramiste väärtused, mille kogusumma oli 3,5 miljonit eurot. Seoses sellega tuleks märkida, et eksporditoetustega seotud eeskirjade eiramisi, mis avastati kõiki meetodeid kasutades viimase viie aasta jooksul, oli kokku 98,6 miljoni euro ulatuses. See hõlmas ligikaudu 16 % kõikidest põllumajandusega seotud eeskirjade eiramistest, mille kohta OLAFile saadeti nimetatud perioodil vastav aruandlus, kuigi eksporditoetuste osa põllumajanduskuludest oli 8,6 %. Kuigi liikmesriigid viivad läbi nõutaval määral füüsilisi kontrolle, on avastatud eeskirjade eiramiste väärtus suhteliselt väike. |
| --- | --- |

43.

Liikmesriikidelt nõutakse aruannete koostamist eksporditoetuste asenduskontrollide käigus avastatud eeskirjade eiramiste kohta. 4. tabelis esitatakse füüsiliste kontrollidega avastatud ja aastatel 2000–2005 OLAFile (16) saadetud aruannetes esitatud eeskirjade eiramiste väärtused, mille kogusumma oli 3,5 miljonit eurot. Seoses sellega tuleks märkida, et eksporditoetustega seotud eeskirjade eiramisi, mis avastati kõiki meetodeid kasutades viimase viie aasta jooksul, oli kokku 98,6 miljoni euro ulatuses. See hõlmas ligikaudu 16 % kõikidest põllumajandusega seotud eeskirjade eiramistest, mille kohta OLAFile saadeti nimetatud perioodil vastav aruandlus, kuigi eksporditoetuste osa põllumajanduskuludest oli 8,6 %. Kuigi liikmesriigid viivad läbi nõutaval määral füüsilisi kontrolle, on avastatud eeskirjade eiramiste väärtus suhteliselt väike.

Tabel 4

Füüsiliste kontrollidega avastatud ja OLAFile saadetud aruannetes esitatud eeskirjade eiramiste väärtuste summad

Määruse (EMÜ) nr 386/90 põhjal tehtud füüsiliste kontrollide alusel esitatud eeskirjade eiramiste summad

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Kokku |
| BE | | 66 723 | 40 875 | 64 191 | | 57 129 | 228 918 |
| DK | 173 999 | 91 724 | 152 451 | 7 309 | 63 088 | 63 309 | 551 880 |
| DE | 272 941 | 99 239 | 89 706 | 212 440 | | | 674 326 |
| IE | | 14 347 | 62 974 | 0 | 28 378 | | 105 699 |
| EL | | | | | | | 0 |
| ES | 447 637 | 120 226 | | | | | 567 863 |
| FR | | 93 026 | 55 887 | 135 144 | 311 035 | 80 443 | 675 535 |
| IT | | | | 13 258 | 8 351 | 23 800 | 45 409 |
| LU | | | | | | | 0 |
| NL | | | | 108 139 | | | 108 139 |
| AT | 165 748 | 4 300 | 13 931 | 4 662 | 90 616 | 41 685 | 320 942 |
| PT | | 4 031 | 22 481 | 4 021 | 22 982 | 25 246 | 78 761 |
| FI | | | | | | | 0 |
| SE | | | | | | | 0 |
| UK | | | | | | | 0 |
| EL–15 | 1 060 325 | 493 616 | 438 305 | 549 164 | 524 450 | 291 612 | 3 357 472 |
| CZ | | | | | | | 0 |
| EE | | | | | | | 0 |
| CY | | | | | | 18 327 | 18 327 |
| LV | | | | | | | 0 |
| LT | | | | | | 18 576 | 18 576 |
| HU | | | | | | | 0 |
| MT | | | | | | | 0 |
| PL | | | | | 8 671 | 50 914 | 59 585 |
| SI | | | | | | | 0 |
| SK | | | | | | | 0 |
| EL–10 | | | | | 8 671 | 87 817 | 96 488 |
| Kokku | 1 060 325 | 493 616 | 438 305 | 549 164 | 533 121 | 379 429 | 3 453 960 |
| Allikas: OLAFi andmebaas eeskirjade eiramise kohta 2006. aasta detsembri seisuga. |

(eurodes)

Liikmesriik

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Kokku

BE

66 723

40 875

64 191

57 129

228 918

DK

173 999

91 724

152 451

7 309

63 088

63 309

551 880

DE

272 941

99 239

89 706

212 440

674 326

IE

14 347

62 974

0

28 378

105 699

EL

0

ES

447 637

120 226

567 863

FR

93 026

55 887

135 144

311 035

80 443

675 535

IT

13 258

8 351

23 800

45 409

LU

0

NL

108 139

108 139

AT

165 748

4 300

13 931

4 662

90 616

41 685

320 942

PT

4 031

22 481

4 021

22 982

25 246

78 761

FI

0

SE

0

UK

0

EL–15

1 060 325

493 616

438 305

549 164

524 450

291 612

3 357 472

CZ

0

EE

0

CY

18 327

18 327

LV

0

LT

18 576

18 576

HU

0

MT

0

PL

8 671

50 914

59 585

SI

0

SK

0

EL–10

8 671

87 817

96 488

Kokku

1 060 325

493 616

438 305

549 164

533 121

379 429

3 453 960

Allikas: OLAFi andmebaas eeskirjade eiramise kohta 2006. aasta detsembri seisuga.

| 44. | Kontrollitud deklaratsioonide väärtusest (kui liikmesriigid on vastava teabe edastanud) protsentuaalselt väljendatud eeskirjade eiramiste avastamismäär on samuti suhteliselt väike. Vastavalt liikmesriikide 2005. aasta aastaaruandele on füüsiliste kontrollide käigus avastatud eeskirjade eiramistest teatamise üldmääraks 0,2 % kontrollitud eksporditoetuste summast (17). |
| --- | --- |

44.

Kontrollitud deklaratsioonide väärtusest (kui liikmesriigid on vastava teabe edastanud) protsentuaalselt väljendatud eeskirjade eiramiste avastamismäär on samuti suhteliselt väike. Vastavalt liikmesriikide 2005. aasta aastaaruandele on füüsiliste kontrollide käigus avastatud eeskirjade eiramistest teatamise üldmääraks 0,2 % kontrollitud eksporditoetuste summast (17).

| 45. | Võrreldes füüsiliste kontrollide käigus avastatud eeskirjade eiramiste väärtust teiste meetoditega avastatud väärtusega, tuleks märkida madalat avastamiste määra. 5. tabelis esitatakse võrdlus aruannetes OLAFile esitatud äriandmete füüsiliste kontrollidega avastatud eeskirjade eiramiste ja järelkontrollide (18) käigus avastatud eeskirjade eiramiste väärtuse vahel. Tulemusest (11: 1 järelkontrolli kasuks) nähtub, et pärast füüsilise ekspordi toimumist läbiviidud järelkontrollid on praeguseks osutunud mõjusamaks vahendiks eiramiste avastamisel. Kuigi ainult teatud liiki füüsilise kontrolli käigus avastatud eiramisi on võimalik avastada järelkontrolli käigus, on mõlemad kontrollitüübid üldise kontrollimenetluse osana asendamatud. Need arvud viitavad siiski sellele, et füüsilisi ja asenduskontrolle oleks võimalik paremini eesmärgistada. |
| --- | --- |

45.

Võrreldes füüsiliste kontrollide käigus avastatud eeskirjade eiramiste väärtust teiste meetoditega avastatud väärtusega, tuleks märkida madalat avastamiste määra. 5. tabelis esitatakse võrdlus aruannetes OLAFile esitatud äriandmete füüsiliste kontrollidega avastatud eeskirjade eiramiste ja järelkontrollide (18) käigus avastatud eeskirjade eiramiste väärtuse vahel. Tulemusest (11: 1 järelkontrolli kasuks) nähtub, et pärast füüsilise ekspordi toimumist läbiviidud järelkontrollid on praeguseks osutunud mõjusamaks vahendiks eiramiste avastamisel. Kuigi ainult teatud liiki füüsilise kontrolli käigus avastatud eiramisi on võimalik avastada järelkontrolli käigus, on mõlemad kontrollitüübid üldise kontrollimenetluse osana asendamatud. Need arvud viitavad siiski sellele, et füüsilisi ja asenduskontrolle oleks võimalik paremini eesmärgistada.

Tabel 5

OLAFile teatatud eeskirjade eiramised, mis avastati ex post halduskontrollide käigus (määrus (EMÜ) nr 4045/89)

Allikas: OLAFi eeskirjade eiramise andmebaas 1. detsembri 2006. aasta seisuga.

Määrusel 4045/89 põhinevate auditite käigus avastatud eeskirjade eiramiste summad (eurodes)

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokku | 7 711 833 | 4 655 655 | 5 638 791 | 8 044 471 | 1 695 640 | 27 746 390 |

2001

2002

2003

2004

2005

Kokku

Kokku

7 711 833

4 655 655

5 638 791

8 044 471

1 695 640

27 746 390

Määrusel 386/90 põhinevate füüsiliste kontrollide alusel esitatud eeskirjade eiramiste summad (eurodes)

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokku | 493 616 | 438 305 | 549 164 | 533 121 | 379 429 | 2 393 635 |

2001

2002

2003

2004

2005

Kokku

Kokku

493 616

438 305

549 164

533 121

379 429

2 393 635

Määrustel 4045/89 ja 386/90 põhinevate kontrollide alusel esitatud eeskirjade eiramiste summade võrdlus

(määrusel 4045/89 põhinevad summad jagatud määrusel 386/90 põhinevate summadega)

| Määruste 4045/89 ja 386/90 suhe | 15,6 | 10,6 | 10,3 | 15,1 | 4,5 | 11,6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Määruste 4045/89 ja 386/90 suhe

15,6

10,6

10,3

15,1

4,5

11,6

Kas komisjoni järelevalvekorraldus nende kontrollide osas on rahuldav ja kas komisjon on nende kontrollide tulemustele või puudustele reageerinud asjaomaste meetmete võtmisega?

| 46. | Komisjon viib liikmesriikides regulaarselt läbi eksporditoetuste kontrollimenetluste auditeid. Samuti viiakse läbi liikmesriikide aastaaruannete dokumendikontrolle. Kontrollikoda andis perioodi 2001–2004 auditiaruannetele hinnangu ja järeldas, et füüsiliste ja asenduskontrollide süsteemi põhikontrollide ulatus oli piisav. Komisjoni auditid hõlmasid määruse (EMÜ) nr 386/90 põhivaldkondi seoses riskianalüüsikavade rakendamise, kontrollide arvu piisavuse, kontrollide nõuetekohase dokumenteerimise, väljumise kinnitamise, plommidega sulgemise menetluste ja kaupade päritoluga. Lisaks kontrolliti seoses eksporditoetustega eelrahastamist ning ka kontrollide metoodikat vastavalt määrusele (EMÜ) nr 4045/89. |
| --- | --- |

46.

Komisjon viib liikmesriikides regulaarselt läbi eksporditoetuste kontrollimenetluste auditeid. Samuti viiakse läbi liikmesriikide aastaaruannete dokumendikontrolle. Kontrollikoda andis perioodi 2001–2004 auditiaruannetele hinnangu ja järeldas, et füüsiliste ja asenduskontrollide süsteemi põhikontrollide ulatus oli piisav. Komisjoni auditid hõlmasid määruse (EMÜ) nr 386/90 põhivaldkondi seoses riskianalüüsikavade rakendamise, kontrollide arvu piisavuse, kontrollide nõuetekohase dokumenteerimise, väljumise kinnitamise, plommidega sulgemise menetluste ja kaupade päritoluga. Lisaks kontrolliti seoses eksporditoetustega eelrahastamist ning ka kontrollide metoodikat vastavalt määrusele (EMÜ) nr 4045/89.

| 47. | Komisjoni tegevus seoses määruse (EMÜ) nr 386/90 järgselt liikmesriikide poolt koostatavate aastaaruannetega hõlmab kõiki ilmseid mittejärgimisi läbiviidavate kontrollide arvuga (ehk liikmesriikide koostatud aruanded puuduste kohta). Kuigi liikmesriikide poolt tõstatatud teemasid, nagu kontrollide etteaimatavus (teema tõstatas Itaalia aprillis 2003) ja asenduskontrollide potentsiaalne vältimine (teema tõstatas Taani mais 2004), on arutatud kaubandusmehhanismide komitees, tuleb siiski võtta edasisi meetmeid. Liikmesriikide aastaaruannete täpsuse kontrollimiseks uuris kontrollikoda 2004. aasta kohta esitatud eeskirjade eiramiste väärtusi ja leidis, et Hollandi ametiasutused esitasid kogusummaks 1,4 miljonit eurot. Pärast kontrollikoja järelepärimisi vähendati nimetatud summat 78 000 eurole. |
| --- | --- |

47.

Komisjoni tegevus seoses määruse (EMÜ) nr 386/90 järgselt liikmesriikide poolt koostatavate aastaaruannetega hõlmab kõiki ilmseid mittejärgimisi läbiviidavate kontrollide arvuga (ehk liikmesriikide koostatud aruanded puuduste kohta). Kuigi liikmesriikide poolt tõstatatud teemasid, nagu kontrollide etteaimatavus (teema tõstatas Itaalia aprillis 2003) ja asenduskontrollide potentsiaalne vältimine (teema tõstatas Taani mais 2004), on arutatud kaubandusmehhanismide komitees, tuleb siiski võtta edasisi meetmeid. Liikmesriikide aastaaruannete täpsuse kontrollimiseks uuris kontrollikoda 2004. aasta kohta esitatud eeskirjade eiramiste väärtusi ja leidis, et Hollandi ametiasutused esitasid kogusummaks 1,4 miljonit eurot. Pärast kontrollikoja järelepärimisi vähendati nimetatud summat 78 000 eurole.

| 48. | Liikmesriikides läbiviidud komisjoni auditite tulemusel kehtestati finantskorrektsioonide tegemine liikmesriikide kontrollisüsteemides esinevate puuduste osas, nagu näidatud 6. tabelis. 67 % (34 miljonit eurot) on seotud puudulikest asendus-, füüsilistest ja dokumentaalsetest kontrollidest tulenevate korrektsioonidega (Belgia, Taani, Madalmaad, Ühendkuningriik), 33 % (16,5 miljonit eurot) on seotud loomade heaolu tagamise meetmete puudustega (Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad). |
| --- | --- |

48.

Liikmesriikides läbiviidud komisjoni auditite tulemusel kehtestati finantskorrektsioonide tegemine liikmesriikide kontrollisüsteemides esinevate puuduste osas, nagu näidatud 6. tabelis. 67 % (34 miljonit eurot) on seotud puudulikest asendus-, füüsilistest ja dokumentaalsetest kontrollidest tulenevate korrektsioonidega (Belgia, Taani, Madalmaad, Ühendkuningriik), 33 % (16,5 miljonit eurot) on seotud loomade heaolu tagamise meetmete puudustega (Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad).

Tabel 6

Eksporditoetused — 2002–2007 tehtud finantskorrektsioonid (eurodes)

| | Loomade heaolu | Ajakava (19) | Füüsilised kontrollid (20) | Asendus-kontrollid | Lähetuste kuupäevad | Viivitused aasta jooksul |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Madalmaad (21)
   (25) | 1 064 627 | | | | 27–29.11.2000
  8–10.1.2001 | 3 |
| | | | 26 664 623 | 14–18.5.2001 | 5,7 |
| Saksamaa (22) | 13 823 822 | | | | 13–17.11.2000
  23–26.1.2001 | 3,6 |
| Prantsusmaa (22) | 1 649 756 | | | | 23–25.10.2000
  5–9.2.2001 | 3,8 |
| Belgia (23) | | | 225 713 | | 3–7.12.2001 | 3,4 |
| Ühendkuningriik (24) | | 369 440 | 10 772 | | Juuni 2001
  November 2001 | 4,3 |
| Taani | | | | 6 616 032 | 24–28.9.2001
  21.6.2002 | |
| Kokku | 16 538 205 | 369 440 | 236 485 | 33 280 655 | | |
| Kogusumma | | | | 50 424 785 | | |
| Korrektsioonide kogusumma protsent | 32,8 % | 0,7 % | 0,5 % | 66,00 % | | |
| NB: Kasutatud vahetuskurss:
  1 euro = 0,6791 GBP (27.7.2006). |

Loomade heaolu

Ajakava (19)

Füüsilised kontrollid (20)

Asendus-kontrollid

Lähetuste kuupäevad

Viivitused aasta jooksul

Madalmaad (21)
   (25)

1 064 627

27–29.11.2000

8–10.1.2001

3

26 664 623

14–18.5.2001

5,7

Saksamaa (22)

13 823 822

13–17.11.2000

23–26.1.2001

3,6

Prantsusmaa (22)

1 649 756

23–25.10.2000

5–9.2.2001

3,8

Belgia (23)

225 713

3–7.12.2001

3,4

Ühendkuningriik (24)

369 440

10 772

Juuni 2001

November 2001

4,3

Taani

6 616 032

24–28.9.2001

21.6.2002

Kokku

16 538 205

369 440

236 485

33 280 655

Kogusumma

50 424 785

Korrektsioonide kogusumma protsent

32,8 %

0,7 %

0,5 %

66,00 %

NB: Kasutatud vahetuskurss:

1 euro = 0,6791 GBP (27.7.2006).

| 49. | Aastatel 2001/2002 korraldati auditikäigud Itaaliasse ja Madalmaadesse, kuid läbiviidud asenduskontrollide nõuete mittejärgimise juhtumite uurimine on ikka veel pooleli. Sama kehtib ka 2004. aastal läbiviidud auditite kohta, mille tulemusel võidakse kehtestada finantskorrektsioonid Saksamaale, Iirimaale, Hispaaniale, Prantsusmaale, Itaaliale, Madalmaadele ja Ühendkuningriigile. Komisjoni audiitorid avastasid puuduseid seoses füüsiliste ja asenduskontrollide kvaliteedi, suhkruekspordi, karistuste määramise, riskianalüüside kvaliteedi ja kontrollimise määrade järgimisega. |
| --- | --- |

49.

Aastatel 2001/2002 korraldati auditikäigud Itaaliasse ja Madalmaadesse, kuid läbiviidud asenduskontrollide nõuete mittejärgimise juhtumite uurimine on ikka veel pooleli. Sama kehtib ka 2004. aastal läbiviidud auditite kohta, mille tulemusel võidakse kehtestada finantskorrektsioonid Saksamaale, Iirimaale, Hispaaniale, Prantsusmaale, Itaaliale, Madalmaadele ja Ühendkuningriigile. Komisjoni audiitorid avastasid puuduseid seoses füüsiliste ja asenduskontrollide kvaliteedi, suhkruekspordi, karistuste määramise, riskianalüüside kvaliteedi ja kontrollimise määrade järgimisega.

| 50. | Komisjon ei ole raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise auditi tulemuste põhjal õigusaktide täpsustamiseks ja/või karmistamiseks tõhusaid meetmeid võtnud. Kontrollide etteaimatavuse probleemi täheldati auditiaruannetes Madalmaade kohta juunis 2004, Hispaania kohta mais 2004 ja Belgia kohta märtsis 2005, kuid selgeid ettepanekuid ei ole tänaseni tehtud. |
| --- | --- |

50.

Komisjon ei ole raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise auditi tulemuste põhjal õigusaktide täpsustamiseks ja/või karmistamiseks tõhusaid meetmeid võtnud. Kontrollide etteaimatavuse probleemi täheldati auditiaruannetes Madalmaade kohta juunis 2004, Hispaania kohta mais 2004 ja Belgia kohta märtsis 2005, kuid selgeid ettepanekuid ei ole tänaseni tehtud.

| 51. | Kuigi komisjoni sisestandardites kehtestatakse auditikäigu ja lõpliku otsuse vaheliseks ajaks ajavahemik 16 kuust (lepituseta) 24 kuuni (lepitusega), leiti füüsilise ja asenduskontrolli auditi käigus, et nimetatud ajavahemikke ei järgitud täiel määral. |
| --- | --- |

51.

Kuigi komisjoni sisestandardites kehtestatakse auditikäigu ja lõpliku otsuse vaheliseks ajaks ajavahemik 16 kuust (lepituseta) 24 kuuni (lepitusega), leiti füüsilise ja asenduskontrolli auditi käigus, et nimetatud ajavahemikke ei järgitud täiel määral.

| 52. | Kontrollikoda edastas nimetatud aruande peamised teemad/tähelepanekud liikmesriikidele oma esialgsetes tähelepanekutes ja tegi need ka komisjonile kättesaadavaks 2005. aasta aprillis. Neid arutati täiendavalt kaubandusmehhanismide komitee kohtumistel, viimati 2006. aasta keskel. Konkreetseid meetmeid nende leidude käsitlemiseks ei ole komisjon siiski veel võtnud. |
| --- | --- |

52.

Kontrollikoda edastas nimetatud aruande peamised teemad/tähelepanekud liikmesriikidele oma esialgsetes tähelepanekutes ja tegi need ka komisjonile kättesaadavaks 2005. aasta aprillis. Neid arutati täiendavalt kaubandusmehhanismide komitee kohtumistel, viimati 2006. aasta keskel. Konkreetseid meetmeid nende leidude käsitlemiseks ei ole komisjon siiski veel võtnud.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 53. | Seoses füüsiliste kontrollidega leidis kontrollikoda, et liikmesriikide õigusliku raamistiku tõlgendamise lõttu on mitmed eksportijate valduses läbiviidavad kontrollid tehtud süstemaatiliselt laadimisprotsessi alguses. Selle mõjul muutub kontroll eksportijale etteaimatavaks, mistõttu muutub kontrollide mõjusus olematuks. Määrustes on selgelt sätestatud, et kontrollid peavad olema sagedased, ilma etteteatamiseta ning et kontrolle, mille toimumise kohta eksportija on saanud selgesõnalise või kaudse hoiatuse, ei loeta miinimumnõuetele vastavateks kontrollideks.

  1. soovitusKomisjon peaks tagama määruse nõuetekohase rakendamise, et tagada eksportijate valdustes läbiviidava kontrolli etteaimamatus, ilma kaudse ettehoiatamiseta. See peaks tagama kontrollikoja ja komisjoni tähelepanekute järelkontrolli, otsustamaks, kas nimetatud kriteeriume mittetäitvaid kontrolle tuleks lugeda 5 % miinimumnõude hulka. |
| --- | --- |

53.

Seoses füüsiliste kontrollidega leidis kontrollikoda, et liikmesriikide õigusliku raamistiku tõlgendamise lõttu on mitmed eksportijate valduses läbiviidavad kontrollid tehtud süstemaatiliselt laadimisprotsessi alguses. Selle mõjul muutub kontroll eksportijale etteaimatavaks, mistõttu muutub kontrollide mõjusus olematuks. Määrustes on selgelt sätestatud, et kontrollid peavad olema sagedased, ilma etteteatamiseta ning et kontrolle, mille toimumise kohta eksportija on saanud selgesõnalise või kaudse hoiatuse, ei loeta miinimumnõuetele vastavateks kontrollideks.

1. soovitusKomisjon peaks tagama määruse nõuetekohase rakendamise, et tagada eksportijate valdustes läbiviidava kontrolli etteaimamatus, ilma kaudse ettehoiatamiseta. See peaks tagama kontrollikoja ja komisjoni tähelepanekute järelkontrolli, otsustamaks, kas nimetatud kriteeriume mittetäitvaid kontrolle tuleks lugeda 5 % miinimumnõude hulka.

| 54. | Tehti oluliselt paljude madala väärtusega deklaratsioonide füüsilisi kontrolle, mis on vastuolus õigusaktidega. 6–13 % 2005. aastal läbi viidud füüsilistest kontrollidest hõlmas vaid 0,1 % kontrollitud toetuste koguväärtusest. Seda eriti juhul, kui liikmesriigid ei rakendanud deklaratsioonide valiku osas riskianalüüsi, kuid isegi kolmes kontrollikoja poolt külastatud liikmesriigis, kus seda rakendati, kontrolliti madala väärtusega saadetisi regulaarselt.

  2. soovitusKomisjon peaks läbi vaatama liikmesriikide poolt kasutatava metoodika füüsilist kontrolli läbivate deklaratsioonide valikul; komisjon peaks kaaluma riskianalüüsi kasutamise kohustuslikuks muutmist ja toetuste miinimumväärtuse, mille osas deklaratsiooni füüsiliselt kontrollitakse, tõstmist. See muudaks füüsilised kontrollid kulusäästlikumaks ja aitaks tagada tollivahendite tõhusama kasutuse, valides kõrgema väärtuse ja suurema riskiga saadetised. |
| --- | --- |

54.

Tehti oluliselt paljude madala väärtusega deklaratsioonide füüsilisi kontrolle, mis on vastuolus õigusaktidega. 6–13 % 2005. aastal läbi viidud füüsilistest kontrollidest hõlmas vaid 0,1 % kontrollitud toetuste koguväärtusest. Seda eriti juhul, kui liikmesriigid ei rakendanud deklaratsioonide valiku osas riskianalüüsi, kuid isegi kolmes kontrollikoja poolt külastatud liikmesriigis, kus seda rakendati, kontrolliti madala väärtusega saadetisi regulaarselt.

2. soovitusKomisjon peaks läbi vaatama liikmesriikide poolt kasutatava metoodika füüsilist kontrolli läbivate deklaratsioonide valikul; komisjon peaks kaaluma riskianalüüsi kasutamise kohustuslikuks muutmist ja toetuste miinimumväärtuse, mille osas deklaratsiooni füüsiliselt kontrollitakse, tõstmist. See muudaks füüsilised kontrollid kulusäästlikumaks ja aitaks tagada tollivahendite tõhusama kasutuse, valides kõrgema väärtuse ja suurema riskiga saadetised.

| 55. | Pakkimata kaubalaadungite füüsiliste kontrollide tulemusel võidakse füüsiliselt kontrollida üksnes väikest osa laadungist. Kui seda tehakse isolatsioonis, ilma täiendava kontrollita seoses terve saadetise vastavusega deklaratsioonidele ja toetuse saamise abikõlblikkusega, tekib oht, et kontrolli tulemus muutub kehtetuks.

  3. soovitusKomisjon peaks kaaluma selgitamist, et pakkimata kaubalaadungi ühe osa valimisel füüsiliseks kontrolliks peavad siseriiklikud ametiasutused kontrollima tervet laadungit, kasutades selleks näiteks võrdlusi muude andmetega ja tagades, et laadungist ei kontrollita ainult üht eraldatud osa. |
| --- | --- |

55.

Pakkimata kaubalaadungite füüsiliste kontrollide tulemusel võidakse füüsiliselt kontrollida üksnes väikest osa laadungist. Kui seda tehakse isolatsioonis, ilma täiendava kontrollita seoses terve saadetise vastavusega deklaratsioonidele ja toetuse saamise abikõlblikkusega, tekib oht, et kontrolli tulemus muutub kehtetuks.

3. soovitusKomisjon peaks kaaluma selgitamist, et pakkimata kaubalaadungi ühe osa valimisel füüsiliseks kontrolliks peavad siseriiklikud ametiasutused kontrollima tervet laadungit, kasutades selleks näiteks võrdlusi muude andmetega ja tagades, et laadungist ei kontrollita ainult üht eraldatud osa.

| 56. | Osa asenduskontrollide puhul leidis kontrollikoda, et:






  a) | Osa läbiviidud kontroll olid üksnes põgusad visuaalsed vaatlused, millega kontrolliti ainult osa saadetisest, ja see ei vastanud kontrollide ettenähtud eesmärgile. |
| --- | --- | --- |

56.

Osa asenduskontrollide puhul leidis kontrollikoda, et:

a)

Osa läbiviidud kontroll olid üksnes põgusad visuaalsed vaatlused, millega kontrolliti ainult osa saadetisest, ja see ei vastanud kontrollide ettenähtud eesmärgile.

| b) | Asenduskontrollide nõutava miinimumarvu kehtestamisviisid erinesid liikmesriigiti. |
| --- | --- |

b)

Asenduskontrollide nõutava miinimumarvu kehtestamisviisid erinesid liikmesriigiti.

| c) | Määrustega sätestatakse, et füüsilise kontrolli läbinud ja tolli poolt plommiga suletud kaubad on seejärel vabastatud täiendavatest asenduskontrollidest (välja arvatud erandlikel asjaoludel). Auditi käigus leiti, et osa tolliplommiga suletud saadetisi (muudel põhjusel), mida ei olnud füüsiliselt kontrollitud, vabastati seejärel võimalikest asenduskontrollidest ELi territooriumilt väljumise kohtades. |
| --- | --- |

c)

Määrustega sätestatakse, et füüsilise kontrolli läbinud ja tolli poolt plommiga suletud kaubad on seejärel vabastatud täiendavatest asenduskontrollidest (välja arvatud erandlikel asjaoludel). Auditi käigus leiti, et osa tolliplommiga suletud saadetisi (muudel põhjusel), mida ei olnud füüsiliselt kontrollitud, vabastati seejärel võimalikest asenduskontrollidest ELi territooriumilt väljumise kohtades.

| d) | Plommide spetsiaalseid kontrolle viivad läbi väljumistolliasutused, kui eelnevalt kinnitatud plommid on lahti murtud või rikutud. Kuna plommide kontrollidele ei ole kehtestatud selgesõnalisi eeskirju, ei viidud neid läbi järjepidevalt. |
| --- | --- |

d)

Plommide spetsiaalseid kontrolle viivad läbi väljumistolliasutused, kui eelnevalt kinnitatud plommid on lahti murtud või rikutud. Kuna plommide kontrollidele ei ole kehtestatud selgesõnalisi eeskirju, ei viidud neid läbi järjepidevalt.

| e) | Kui saadetisi transporditakse meritsi liikmesriikide vahel enne nende väljumist EList maanteid või raudteid mööda, tekib võimalus, et proovitakse vältida ühenduse territooriumilt lõplikus väljumiskohas asenduskontrollideks valimist. |
| --- | --- |

e)

Kui saadetisi transporditakse meritsi liikmesriikide vahel enne nende väljumist EList maanteid või raudteid mööda, tekib võimalus, et proovitakse vältida ühenduse territooriumilt lõplikus väljumiskohas asenduskontrollideks valimist.

| f) | EList väljumise kohta saabuvatel saadetistel puuduvad dokumendid, milles oleks selge märge toetuse väärtuse või isegi toetuste maksmise kohta, mis raskendab selliste kontrollide eest vastutavatel ametnikel kontrollitavate saadetiste kindlaksmääramist. |
| --- | --- |

f)

EList väljumise kohta saabuvatel saadetistel puuduvad dokumendid, milles oleks selge märge toetuse väärtuse või isegi toetuste maksmise kohta, mis raskendab selliste kontrollide eest vastutavatel ametnikel kontrollitavate saadetiste kindlaksmääramist.

| g) | Kui asenduskontrollide käigus tuvastatakse eeskirjade eiramisi, tuleb nendest teavitada liikmesriike, kust kaubad pärinevad, lisada võib ka teabetaotluse kõikide tehtud järelkontrollide kohta. Kontrollikoda leidis, et nimetatud süsteem ei toiminud ettenähtu kohaselt ja järelkontrollide teavet ei edastatud kontrolle läbiviivatele ametiasutustele. |
| --- | --- |

g)

Kui asenduskontrollide käigus tuvastatakse eeskirjade eiramisi, tuleb nendest teavitada liikmesriike, kust kaubad pärinevad, lisada võib ka teabetaotluse kõikide tehtud järelkontrollide kohta. Kontrollikoda leidis, et nimetatud süsteem ei toiminud ettenähtu kohaselt ja järelkontrollide teavet ei edastatud kontrolle läbiviivatele ametiasutustele.

4. soovitusKontrollikoda soovitab:Asenduskontrollidele õigusaktidest tulenevad nõuded peaksid tagama, et kogu kontrollimiseks valitud saadetist on võimalik visuaalselt identifitseerida.Tuleks kaaluda nõuet, et tehtavate asenduskontrollide arv tuleks kehtestada deklaratsioonide protsentuaalse miinimumi, mitte „üks kontroll päevas” reegli alusel.Komisjon peaks võtma meetmed, tagamaks, et eksporditoetuseks kvalifitseeruvatele kaubasaadetistele kinnitatud plommide väärtus on selge ja ühetähenduslik. Seega tagatakse, et asenduskontrolle rakendatakse kõikidele eksportidele, välja arvatud need, mis on tolli poolt alguspunktis füüsiliselt kontrollitud ja plommiga kinnitatud.Komisjon vaatab läbi asenduskontrollide — sealhulgas spetsiaalsed asenduskontrollid — määrused, tagamaks, et nende rakendamine on liikmesriikide vahel ühtlustatud ja et ELi piiridel kontrollide läbiviimise eest vastutavatel ametnikel oleks selge, milliseid saadetisi tuleb kontrollida.Komisjon peaks tagama, et kommunikatsiooni ja asenduskontrollidega avastatud eeskirjade eiramiste aruannete järelkontrollimenetlusi järgitakse ning et asjaomased liikmesriigid viivad nõutavat järelkontrolli läbi mõjusalt.

| 57. | Seoses komisjonipoolse õigusliku raamistiku kohaldamise järelevalvega ja komisjoni tegevusega parandamaks teadaolevaid puuduseid järelevalve toimimises:






  a) | Kontrollikoja leide kajastavad suuremas osas ka komisjoni enda audititalituse leiud. Kuigi komisjon on nimetatud puudustest teadlik juba pikemat aega, ei ole ta reageerinud muudatuste tegemisega õigusaktidesse ega õigeaegsete finantskorrektsioonidega. |
| --- | --- | --- |

57.

Seoses komisjonipoolse õigusliku raamistiku kohaldamise järelevalvega ja komisjoni tegevusega parandamaks teadaolevaid puuduseid järelevalve toimimises:

a)

Kontrollikoja leide kajastavad suuremas osas ka komisjoni enda audititalituse leiud. Kuigi komisjon on nimetatud puudustest teadlik juba pikemat aega, ei ole ta reageerinud muudatuste tegemisega õigusaktidesse ega õigeaegsete finantskorrektsioonidega.

| b) | Asjaolu, et toetuste järelkontrollid, mis dokumentide põhjal viiakse läbi pärast ekspordiprotsessi lõpetamist, näitavad oluliselt suuremat eeskirjade eiramise arvu kui füüsilised kontrollid, mis võib anda alust järeldada, et füüsilisi ja asenduskontrolle oleks võimalik paremini eesmärgistada. |
| --- | --- |

b)

Asjaolu, et toetuste järelkontrollid, mis dokumentide põhjal viiakse läbi pärast ekspordiprotsessi lõpetamist, näitavad oluliselt suuremat eeskirjade eiramise arvu kui füüsilised kontrollid, mis võib anda alust järeldada, et füüsilisi ja asenduskontrolle oleks võimalik paremini eesmärgistada.

| c) | Komisjon teostab kontrollide läbiviimise üle järelevalvet auditite kaudu liikmesriikides ja kontrollib aruandeid, mida liikmesriigid peavad esitama läbiviidud eksporditoetuste kontrollide kohta. Füüsiliste ja asenduskontrollide kaudu saab komisjon kinnitust, et põllumajandustoetuseid makstakse seaduslikult ja korrektselt. |
| --- | --- |

c)

Komisjon teostab kontrollide läbiviimise üle järelevalvet auditite kaudu liikmesriikides ja kontrollib aruandeid, mida liikmesriigid peavad esitama läbiviidud eksporditoetuste kontrollide kohta. Füüsiliste ja asenduskontrollide kaudu saab komisjon kinnitust, et põllumajandustoetuseid makstakse seaduslikult ja korrektselt.

Kontrollikoja auditi käigus leitud puuduste kaotamisega tuleb tõhusalt tegelda, et tagada, et füüsiliste ja asenduskontrollide süsteem annaks komisjonile suurema kindluse eksporditoetuste kulude kohta.

5. soovitusKontrollikoda soovitab, et:Komisjon esitab õigusaktide muudatused füüsiliste ja asenduskontrollide tugevdamiseks ja nende kontrollide ühtlaseks ja tõhusaks rakendamiseks. Selle raames tagatakse, et kontrollid ei ole etteaimatavad, kontrollide valimine riskianalüüsi alusel muudetakse kohustuslikuks ja tagatakse, et asenduskontrolle rakendatakse nendele eksportidele, mille füüsilist kontrolli pole eelnevalt tehtud.Komisjon kontrollib eelkõige enne kauba laadimist läbiviidud kontrollide pädevust, otsustamaks, kas nimetatud kontrollid täidavad määruses sätestatud miinimumarvu kriteeriume.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 21. juuni 2007. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  EAGGFi tagatisrahastu kulud.

1

Allikas: Põllumajanduse peadirektoraadi 35. finantsaruanne EAGGFi tagatisrahastu kohta.

Allikas:

(2)  EÜT L 42, 16.2.1990, lk 6.

2

(3)  Komisjoni andmebaas CATS (Clearance Audit Trail System) sisaldab andmeid deklaratsioonide ja EAGGFi aasta kohta makstud eksporditoetuste summade kohta ja lisaandmeid eksporditoetuste deklaratsioonide kohta.

3

Clearance Audit Trail System

CATSi andmed on seotud EAGGFi aastaga, mis kestab oktoobri keskpaigast oktoobri keskpaigani, samas kui liikmesriikide aastaaruannetes esitatakse andmed kalendriaasta kohta.

(4)  Ainult asenduskontrolle puudutavad auditid.

4

(5)  Komisjoni 20. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 3122/94, millega kehtestatakse toetust saavate põllumajandustoodete riskianalüüsi kriteeriumid (EÜT L 330, 21.12.1994, lk 31).

5

(6)  I lisas loetlemata kaubad. Eksporditoetusi makstakse põhisaadustele nagu teravili, suhkur, piim ja või, kui neid kasutatakse selliste toodete tootmiseks nagu piiritusjoogid, piimavalmistised, pagaritooted, koogid ja teised suhkrukondiitritooted.

6

(7)  Kontrollikoja CATSi andmebaasi analüüs näitas, et 2005. kalendriaastal viidi läbi 26 760 – 29 953 kontrolli, kuigi artiklis 11 esitatakse liikmesriigiti füüsiliste kontrollide arvuks 31 003 EL-15s ja 36 249 EL-25s.

7

(8)  Kreeka ei esitanud 2005. aasta EAGGFi osas füüsiliste kontrollide kohta andmeid, seetõttu tabelis andmed puuduvad.

8

Allikas: Komisjoni CATS-andmebaas.

Allikas:

(9)  Prantsusmaa toll nõuab eksportijalt tasu, kui kaupade tollivormistamist nõutakse väljaspool tolliasutuse ametlikku lahtiolemisaega.

9

(10)  „Transports internationaux routiers”.

10

(11)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 2090/2002 (EÜT L 322, 27.11.2002, lk 4) artikli 10 lõikes 2 sätestatakse, et „igal kalendriaastal teostatavate asenduskontrollide arv ei tohi olla väiksem kui nende päevade arv, mil eksporditoetust saavaid tooteid viiakse asjaomase väljumistolliasutuse kaudu ühenduse tolliterritooriumilt välja”.

11

(12)  Tolliplommiga sulgemisest vabastus võidakse väljastada eksporditava kauba omaduste tõttu (nt haudemunad).

12

(13)  2005. aastal oli asenduskontrolliks kvalifitseeruvate saadetiste koguarv 1 482. Spetsiaalsete asenduskontrollide läbiviimisel tuvastatud eeskirjade eiramisi oli 263.

13

(14)  1) Taani toll ei kinnitanud väljumist ja teavitas Belgia makseasutust (BIRB) 2004. aasta oktoobris läbiviidud asenduskontrolli tulemustest. BIRB aga maksis ligikaudu 3 200 euro ulatuses suhkrueksporditoetust Norrast saabumise tõendite alusel ja teavitas Taani tolli 2005. aasta augustis vastuvõetud otsusest.

14

2) 2005. aasta juunis keeldus Taani toll kauba väljumist kinnitamast, kuna neil ei olnud võimalik kauba andmeid kontrollida Saksamaal lähtekohas kaubale kinnitatud plommi puudumise tõttu. 2005. aasta septembris keeldus Saksamaa makseasutus (HZA Hamburg-Jonas) maksma 21 800 euro ulatuses eksporditoetusi Norrasse suunduva võikonteineri puhul. Hollandi eksportija esitas selle otsuse vastu kaebuse. 2007. aasta jaanuari lõpu seisuga on juhtumi menetlemine Hamburgi finantskohtus veel pooleli.

(15)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artikli 9 lõike 1 punkt a: „Kui pädev asutus on kinnitanud kontrolleksemplari T5 või siseriikliku dokumendi, millega tõendatakse toodete lahkumist ühenduse tolliterritooriumilt, ei või need tooted ...”.

15

(16)  Euroopa Pettustevastane Amet.

16

(17)  Artikli 11 järgsed aruanded vastavalt määrusele (EÜ) nr 2090/2002 liikmesriikide kaupa ja komisjoni kokkuvõttev aruanne seisuga 17. november 2006.

17

(18)  Vastavalt nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määrusele (EMÜ) nr 4045/89, mis käsitleb Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimist liikmesriikide poolt (EÜT L 388, 30.12.1989, lk 18).

18

(19)  Ajakava puudulik ülesehitus.

19

(20)  Minimaalset kontrollide määra ei järgitud.

20

(21)  Otsus 2004/561/EÜ (ELT L 250, 24.7.2004, lk 21).

21

(22)  Otsus 2005/354/EÜ (ELT L 112, 3.5.2005, lk 14).

22

(23)  Otsus 2005/579/EÜ (ELT L 199, 29.7.2005, lk 84).

23

(24)  Otsus 2006/554/EÜ (ELT L 218, 9.8.2006, lk 12).

24

(25)  Otsus 2007/243/EÜ (ELT L 106, 24.4.2007, lk 55).

25

NB: Kasutatud vahetuskurss:

NB:

1 euro = 0,6791 GBP (27.7.2006).

---

JOONISED

1. joonis

Veiseliha Hispaaniast Venemaale läbi Saksamaa ja Läti, transpordivahendiks veoauto

Image

Veiseliha eksporditoetuse väärtus: 9 000 eurot. Kaupu, mis on teel lõppsihtkohta, võib hoida teatud perioodil tolli järelevalve all külmhoidlas (nt Hamburgis/Saksamaa), enne kui eksportija teeb otsuse lõpliku transpordivahendi kohta (laev või veoauto).

2. joonis

Külmutatud kana (linnuliha) Morlaix'st (Prantsusmaa) Saudi Araabiasse (Saudi Araabia) läbi Bresti (Prantsusmaa) ja Rotterdami (Madalmaad), transporditi haruliini laeva ja ookeanilaevaga 24tonnistes konteinerites

Image

24tonnise konteineri eksporditoetuse väärtus novembris 2004: 10 800 eurot.

Lähtetolliasutus: Morlaix

Väljumistolliasutus: Brest (ümberlaadimine Rotterdamis)

Haruliini laeval Brest/Rotterdam (ehkki kaubanduslikus tähenduses regulaarne laevaliin) on tolliseadustiku põhjal mitteregulaarse laevaliini tollistaatus. Kauba väljumine EList on seega korrektselt Bresti tolli poolt kinnitatud laeva Bresti sadamast väljumise päeval.

3. joonis

Täispiimapulber Cookstownist (Ühendkuningriik) Moskvasse (Venemaa) läbi Rotterdami (Madalmaad), Riia (Läti) ja Grebneva (Läti), transpordivahenditeks laev ja veoauto

Image

25tonnise konteineri eksporditoetuse väärtus juunis 2005: 13 650 eurot.

Lähtepunkt: Belfast (riigisisene vormistus Cookstownis)

(Esimene) väljumise koht: Belfast

(Lõplik) väljumise koht: Grebneva/Läti

Sõltuvalt regulaarsete või mitteregulaarsete laevaliinide kasutamisest võib väljumistolliasutus, mis vastutab asenduskontrollide ja kauba ühenduse territooriumilt lahkumise kinnitamise eest, olla Belfast/Ühendkuningriik, Rotterdam/Madalmaad või Grebneva/Läti.

---

LISA

SÜSTEEMI KIRJELDUS

Lühiülevaade saadetiste eksporditoetuste füüsiliste ja asenduskontrollide ning EList väljumise kinnituse kohta:

| a) | eksportijad võivad esitada saadetised, millele on taotletud eksporditoetust sisemaal asuvas laadimiskohas (äriruumides), või tolliasutuses kas sisemaal või EList väljumisekohas; |
| --- | --- |

a)

eksportijad võivad esitada saadetised, millele on taotletud eksporditoetust sisemaal asuvas laadimiskohas (äriruumides), või tolliasutuses kas sisemaal või EList väljumisekohas;

| b) | kaupadele tuleb lisada ekspordideklaratsioon, kus esitatakse muu hulgas kaupade kirjeldus ja nende kvantiteet; |
| --- | --- |

b)

kaupadele tuleb lisada ekspordideklaratsioon, kus esitatakse muu hulgas kaupade kirjeldus ja nende kvantiteet;

| c) | kui kaubad esitatakse sisemaal asuvas laadimiskohas, peab eksportija reeglina teavitama tolliasutust laadimistööde algus- ja lõppajast 24 tundi ette (etteteatamine) (1); |
| --- | --- |

c)

kui kaubad esitatakse sisemaal asuvas laadimiskohas, peab eksportija reeglina teavitama tolliasutust laadimistööde algus- ja lõppajast 24 tundi ette (etteteatamine) (1);

| d) | füüsiliselt tuleb kontrollida vähemalt 5 % ekspordideklaratsioonidest tootmissektori kohta aastas (2); |
| --- | --- |

d)

füüsiliselt tuleb kontrollida vähemalt 5 % ekspordideklaratsioonidest tootmissektori kohta aastas (2);

| e) | vähendatud kontrollide määr (3) tootesektori kohta on lubatud, kui kontrollitavate deklaratsioonide valimiseks kasutatakse riskianalüüsi, siiski tuleb järgida üldist 5 % deklaratsioonide määra. Füüsilised kontrollid kõrge riskiga tootmissektorites kompenseerivad vähemat 5protsendist kontrollide määra madala riskiga tootmissektorites; |
| --- | --- |

e)

vähendatud kontrollide määr (3) tootesektori kohta on lubatud, kui kontrollitavate deklaratsioonide valimiseks kasutatakse riskianalüüsi, siiski tuleb järgida üldist 5 % deklaratsioonide määra. Füüsilised kontrollid kõrge riskiga tootmissektorites kompenseerivad vähemat 5protsendist kontrollide määra madala riskiga tootmissektorites;

| f) | madala eksporditoetuse väärtuse (alla 200 euro) ja madala kvantiteediga (alla 500 kg) deklaratsioonide puhul füüsilisi kontrolle ei teostata, välja arvatud juhul, kui esineb pettuse või kuritarvituse oht (4); |
| --- | --- |

f)

madala eksporditoetuse väärtuse (alla 200 euro) ja madala kvantiteediga (alla 500 kg) deklaratsioonide puhul füüsilisi kontrolle ei teostata, välja arvatud juhul, kui esineb pettuse või kuritarvituse oht (4);

| g) | füüsilist kontrolli, millest eksportijat on kaudselt ette hoiatatud, et käsitata kontrollina (5); |
| --- | --- |

g)

füüsilist kontrolli, millest eksportijat on kaudselt ette hoiatatud, et käsitata kontrollina (5);

| h) | kui kaubad lahkuvad EList füüsiliselt teises kohas, kui kaupade ja ekspordideklaratsioonide esitamise koht, tuleb transpordivahend või pakend plommida. Plommid tuleb paigaldada tolliasutuse või eksportijate poolt, kui neil on tolli luba kasutada firma plomme (6); |
| --- | --- |

h)

kui kaubad lahkuvad EList füüsiliselt teises kohas, kui kaupade ja ekspordideklaratsioonide esitamise koht, tuleb transpordivahend või pakend plommida. Plommid tuleb paigaldada tolliasutuse või eksportijate poolt, kui neil on tolli luba kasutada firma plomme (6);

| i) | asenduskontrollide arv (7) ei tohi olla väiksem kui nende päevade arv, mil eksporditoetust saavaid plommimata (8) kaupu viiakse asjaomase tolliasutuse kaudu EList välja (põhimõtteliselt vähemalt üks deklaratsioon päevas); |
| --- | --- |

i)

asenduskontrollide arv (7) ei tohi olla väiksem kui nende päevade arv, mil eksporditoetust saavaid plommimata (8) kaupu viiakse asjaomase tolliasutuse kaudu EList välja (põhimõtteliselt vähemalt üks deklaratsioon päevas);

| j) | lisaks tuleb läbi viia erikontroll, kui plomm on eemaldatud või lahti murtud või plommimise kohustusest ei ole vabastust antud; |
| --- | --- |

j)

lisaks tuleb läbi viia erikontroll, kui plomm on eemaldatud või lahti murtud või plommimise kohustusest ei ole vabastust antud;

| k) | asenduskontroll on visuaalne kontroll tagamaks, et kaubad vastavad nendega kaasas olevale tollidokumendile; |
| --- | --- |

k)

asenduskontroll on visuaalne kontroll tagamaks, et kaubad vastavad nendega kaasas olevale tollidokumendile;

| l) | eksporditoetusi makstakse muu hulgas tolli kinnitusel, et kaup on ELi territooriumilt välja viidud (9). |
| --- | --- |

l)

eksporditoetusi makstakse muu hulgas tolli kinnitusel, et kaup on ELi territooriumilt välja viidud (9).

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 5 lõige 7.

(2)  Määruse (EMÜ) nr 386/90 artikkel 3.

(3)  „... tootmissektori puhul kohustuslik 2 % miinimummäär.”

(4)  Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikkel 2.

(5)  Määruse (EMÜ) nr 386/90 artikkel 3 ja määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikkel 5.

(6)  Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikkel 7.

(7)  Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikkel 10.

(8)  Asenduskontrollid viiakse tavaliselt läbi, kui saadetised on väljumisel tolli poolt plommitud ja neid käsitletakse füüsiliselt kontrollituna ning kooskõlas deklaratsiooniga.

(9)  Kui toetuse määr on sihtriigiti erinev, nõutakse tõendeid, et kaup on turustatud deklareeritud sihtriigis.

---

KOMISJONI VASTUSED

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| I. | Eksporditoetus oli kuni 1992. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformideni üks ühise põllumajanduspoliitika sammastest, kuid on nimetatud poliitika järjestikuste reformide tulemusel oma tähtsuse kaotanud. Seda illustreerivad tabelis 1 esitatud arvud: 9,8 miljardit eurot 1988. aastal, kuid 2,5 miljardit eurot 2006. aastal. 2007. aasta eelarves on eksporditoetustele ette nähtud vaid 1,4 miljardit eurot. Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames on komisjon võtnud veelgi tähtsama kohustuse — lõpetada eksporditoetuse maksmine 2013. aastaks.
  Kontrollisüsteem peab täielikult toimima kuni viimase toetuse väljamaksmiseni. Seetõttu toetab komisjon enamikku soovitusi ja kavatseb need ellu viia. Kuid kontrollisüsteemi põhjalik muutmine võimalike ohtude vältimise eesmärgil ei tohiks muuta õigusakte asjatult keerulisemaks. Samuti ei tohiks ebaproportsionaalselt suureneda haldusega tegelevate üksuste ja huvitatud isikute koormus. Kumbki ei oleks põhjendatud, kuna eksporditoetuste maksmist vähendatakse järk-järgult ja kaotatakse lõpuks täielikult. |
| --- | --- |

I.

Eksporditoetus oli kuni 1992. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformideni üks ühise põllumajanduspoliitika sammastest, kuid on nimetatud poliitika järjestikuste reformide tulemusel oma tähtsuse kaotanud. Seda illustreerivad tabelis 1 esitatud arvud: 9,8 miljardit eurot 1988. aastal, kuid 2,5 miljardit eurot 2006. aastal. 2007. aasta eelarves on eksporditoetustele ette nähtud vaid 1,4 miljardit eurot. Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames on komisjon võtnud veelgi tähtsama kohustuse — lõpetada eksporditoetuse maksmine 2013. aastaks.

Kontrollisüsteem peab täielikult toimima kuni viimase toetuse väljamaksmiseni. Seetõttu toetab komisjon enamikku soovitusi ja kavatseb need ellu viia. Kuid kontrollisüsteemi põhjalik muutmine võimalike ohtude vältimise eesmärgil ei tohiks muuta õigusakte asjatult keerulisemaks. Samuti ei tohiks ebaproportsionaalselt suureneda haldusega tegelevate üksuste ja huvitatud isikute koormus. Kumbki ei oleks põhjendatud, kuna eksporditoetuste maksmist vähendatakse järk-järgult ja kaotatakse lõpuks täielikult.

| II. | Praeguse igakülgse kontrollisüsteemi raames viiakse läbi ka ekspordisaadetiste füüsilist kontrolli. Siia kuulub ka kõikide eksporditoetuste taotluste eelnev kontroll, nõukogu määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohane järelkontroll ning kontroll, mille komisjon viib läbi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus. |
| --- | --- |

II.

Praeguse igakülgse kontrollisüsteemi raames viiakse läbi ka ekspordisaadetiste füüsilist kontrolli. Siia kuulub ka kõikide eksporditoetuste taotluste eelnev kontroll, nõukogu määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohane järelkontroll ning kontroll, mille komisjon viib läbi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus.

| IV. | a) | Komisjon on teadlik kontrollimise etteaimatavuse ohust. Ta meenutas liikmesriikidele kaubandusmehhanismide komitee 10. mai 2005. aasta kohtumisel, et füüsilise kontrollimise üllatuslikkuse säilitamiseks tuleks selle läbiviimise aega regulaarselt muuta. |
| --- | --- | --- |

IV.

a)

Komisjon on teadlik kontrollimise etteaimatavuse ohust. Ta meenutas liikmesriikidele kaubandusmehhanismide komitee 10. mai 2005. aasta kohtumisel, et füüsilise kontrollimise üllatuslikkuse säilitamiseks tuleks selle läbiviimise aega regulaarselt muuta.

| b) | Vastavalt liikmesriikide aastaaruannetele kontrolliti 2005. aastal füüsiliselt 6,08 % kogu alammäära ületavast ekspordimahust. See ekspordimaht moodustab peaaegu 7 % ekspordi väärtusest; järelikult ei kontrollitud eeskätt madala maksumusega eksportkaupa. |
| --- | --- |

b)

Vastavalt liikmesriikide aastaaruannetele kontrolliti 2005. aastal füüsiliselt 6,08 % kogu alammäära ületavast ekspordimahust. See ekspordimaht moodustab peaaegu 7 % ekspordi väärtusest; järelikult ei kontrollitud eeskätt madala maksumusega eksportkaupa.

| c) | Kasutati meetodit, mis vastab õigusaktide ja poliitikadokumentidega seatud eesmärkidele. Pakkimata kauba saadetiste esinduslikku valimit kontrollitakse samamoodi kui muud tüüpi kaupu. |
| --- | --- |

c)

Kasutati meetodit, mis vastab õigusaktide ja poliitikadokumentidega seatud eesmärkidele. Pakkimata kauba saadetiste esinduslikku valimit kontrollitakse samamoodi kui muud tüüpi kaupu.

| V. | a) | Asenduskontroll on visuaalne kontroll, millega tehakse kindlaks, kas väljumistolliasutusele esitatavad kaubad on samad, mis on deklareeritud lähtekoha tolliasutuses (1). |
| --- | --- | --- |

V.

a)

Asenduskontroll on visuaalne kontroll, millega tehakse kindlaks, kas väljumistolliasutusele esitatavad kaubad on samad, mis on deklareeritud lähtekoha tolliasutuses (1).

Liikmesriigid on üldjoontes kinni pidanud kontrollimiste arvu alammäärast.

| VI. | a) | Komisjon tervitab aruande punktis 46 esitatud järeldusi, eriti järgmist: „Kontrollikoda andis perioodi 2001–2004 (komisjoni) auditiaruannetele hinnangu ja järeldas, et füüsiliste ja asenduskontrollide süsteemi põhikontrollide ulatus oli piisav.” |
| --- | --- | --- |

VI.

a)

Komisjon tervitab aruande punktis 46 esitatud järeldusi, eriti järgmist: „Kontrollikoda andis perioodi 2001–2004 (komisjoni) auditiaruannetele hinnangu ja järeldas, et füüsiliste ja asenduskontrollide süsteemi põhikontrollide ulatus oli piisav.”

| b) | Komisjon edastas asjakohased järeldused aegsasti liikmesriikidele. Järelduste alusel võidakse põhjendatud juhtudel teha ELi eelarvesse tagasimakseid. |
| --- | --- |

b)

Komisjon edastas asjakohased järeldused aegsasti liikmesriikidele. Järelduste alusel võidakse põhjendatud juhtudel teha ELi eelarvesse tagasimakseid.

Valmistatakse ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 386/90 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 2090/2002 muutmist, et muu hulgas kõrvaldada kontrollikoja osutatud puudused.

| VII. | b) | Kaubandusmehhanismide komitee 10. mai 2005. aasta kohtumisel meenutati liikmesriikidele, et füüsilise kontrollimise aega tuleks regulaarselt muuta, ja eeldatavasti on liikmesriigid seda arvesse võtnud. |
| --- | --- | --- |

VII.

b)

Kaubandusmehhanismide komitee 10. mai 2005. aasta kohtumisel meenutati liikmesriikidele, et füüsilise kontrollimise aega tuleks regulaarselt muuta, ja eeldatavasti on liikmesriigid seda arvesse võtnud.

Lähemal ajal esitab komisjon pärast põhjalikke arutelusid ja nõupidamisi kaubandusmehhanismide komiteesse kuuluvatele liikmesriikidele arvamuse avaldamiseks õigusakte käsitlevad ettepanekud.

SISSEJUHATUS

| 1. | Eksporditoetus oli kuni 1992. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformideni üks ühise põllumajanduspoliitika sammastest, kuid nimetatud poliitika järjestikuste reformide tulemusel oma tähtsuse kaotanud. Seda illustreerivad tabelis 1 esitatud arvud: 9,8 miljardit eurot 1988. aastal, kuid 2,5 miljardit eurot 2006. aastal. 2007. aasta eelarves on eksporditoetustele ette nähtud vaid 1,4 miljardit eurot. Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames on komisjon võtnud veelgi tähtsama kohustuse — lõpetada eksporditoetuse maksmine 2013. aastaks.
  Kontrollisüsteem peab täielikult toimima kuni viimase toetuse väljamaksmiseni. Seetõttu toetab komisjon enamikku soovitusi ja kavatseb need ellu viia. Kuid kontrollisüsteemi põhjalik muutmine võimalike ohtude vältimise eesmärgil ei tohiks muuta õigusakte asjatult keerulisemaks. Samuti ei tohiks ebaproportsionaalselt suureneda haldusega tegelevate üksuste ja huvitatud isikute koormus. Kumbki ei oleks põhjendatud, kuna eksporditoetuste maksmist vähendatakse järk-järgult ja kaotatakse lõpuks täielikult. |
| --- | --- |

1.

Eksporditoetus oli kuni 1992. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformideni üks ühise põllumajanduspoliitika sammastest, kuid nimetatud poliitika järjestikuste reformide tulemusel oma tähtsuse kaotanud. Seda illustreerivad tabelis 1 esitatud arvud: 9,8 miljardit eurot 1988. aastal, kuid 2,5 miljardit eurot 2006. aastal. 2007. aasta eelarves on eksporditoetustele ette nähtud vaid 1,4 miljardit eurot. Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames on komisjon võtnud veelgi tähtsama kohustuse — lõpetada eksporditoetuse maksmine 2013. aastaks.

Kontrollisüsteem peab täielikult toimima kuni viimase toetuse väljamaksmiseni. Seetõttu toetab komisjon enamikku soovitusi ja kavatseb need ellu viia. Kuid kontrollisüsteemi põhjalik muutmine võimalike ohtude vältimise eesmärgil ei tohiks muuta õigusakte asjatult keerulisemaks. Samuti ei tohiks ebaproportsionaalselt suureneda haldusega tegelevate üksuste ja huvitatud isikute koormus. Kumbki ei oleks põhjendatud, kuna eksporditoetuste maksmist vähendatakse järk-järgult ja kaotatakse lõpuks täielikult.

| 4. | Lisaks kontrollikoja nimetatud kontrollidele viiakse läbi ka kõikide eksporditoetuse taotluste eelnev halduskontroll ja on olemas süsteem järelkontrolli läbiviimiseks määruse (EMÜ) nr 4045/89 alusel. |
| --- | --- |

4.

Lisaks kontrollikoja nimetatud kontrollidele viiakse läbi ka kõikide eksporditoetuse taotluste eelnev halduskontroll ja on olemas süsteem järelkontrolli läbiviimiseks määruse (EMÜ) nr 4045/89 alusel.

TÄHELEPANEKUD

| 13. | Kontrollikoja nimetatud kõrvalejätmiste probleemi Ühendkuningriigis põhjustas uue arvutisüsteemi kasutuselevõtmine 2004. aastal. Pärast seda on kõrvalejätmiste arv märgatavalt vähenenud. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja nimetatud kõrvalejätmiste probleemi Ühendkuningriigis põhjustas uue arvutisüsteemi kasutuselevõtmine 2004. aastal. Pärast seda on kõrvalejätmiste arv märgatavalt vähenenud.

| 15. | Liikmesriigid võivad madala maksumusega eksportkaupa kontrollida mis tahes viisil omal äranägemisel, tingimusel et neid ei võeta arvesse kontrollide miinimummäärade arvutamisel. Lisaks võtavad liikmesriigid asjakohased sätted pettuse ja kuritarvituste vältimiseks (2). Sätestada võib ka madala maksumusega eksportkauba füüsilise ja asenduskontrolli läbiviimist. Neid kontrolle võib arvestada kontrolli miinimumnõuete arvutamisel.
  Komisjon on kontrollikojaga samal seisukohal, et liikmesriigid peaksid hoidma kontrollimiseks valitavate madala maksumusega saadetiste ja kõrge väärtusega saadetiste suhte sobivas tasakaalus, et juhtida kõige tõhusamalt kaasnevaid riske.
  Vastavalt liikmesriikide aastaaruannetele kontrolliti 2005. aastal füüsiliselt 6,08 % kogu alammäära ületavast ekspordimahust. |
| --- | --- |

15.

Liikmesriigid võivad madala maksumusega eksportkaupa kontrollida mis tahes viisil omal äranägemisel, tingimusel et neid ei võeta arvesse kontrollide miinimummäärade arvutamisel. Lisaks võtavad liikmesriigid asjakohased sätted pettuse ja kuritarvituste vältimiseks (2). Sätestada võib ka madala maksumusega eksportkauba füüsilise ja asenduskontrolli läbiviimist. Neid kontrolle võib arvestada kontrolli miinimumnõuete arvutamisel.

Komisjon on kontrollikojaga samal seisukohal, et liikmesriigid peaksid hoidma kontrollimiseks valitavate madala maksumusega saadetiste ja kõrge väärtusega saadetiste suhte sobivas tasakaalus, et juhtida kõige tõhusamalt kaasnevaid riske.

Vastavalt liikmesriikide aastaaruannetele kontrolliti 2005. aastal füüsiliselt 6,08 % kogu alammäära ületavast ekspordimahust.

| 16. | Komisjon meenutab, et madala väärtusega kaupu võib arvestada kontrollide alammäära arvutamisel, kui kontrollide eesmärk on vältida pettust ja kuritarvitusi (vt komisjoni määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikli 2 lõige 3). |
| --- | --- |

16.

Komisjon meenutab, et madala väärtusega kaupu võib arvestada kontrollide alammäära arvutamisel, kui kontrollide eesmärk on vältida pettust ja kuritarvitusi (vt komisjoni määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikli 2 lõige 3).

| 17. | Komisjon uurib ettepanekut. |
| --- | --- |

17.

Komisjon uurib ettepanekut.

| 18. | Komisjon rõhutab, et eksportijal tuleb näidata, kas eksporditoetust kohaldatakse või mitte. Kaubandusmehhanismide komiteele esitatakse arvamuse avaldamiseks ettepanekud, mis käsitlevad toetuse taotlemise ning toetuse arvestusliku kogusummaga seotud kohustusliku teabe esitamist dokumentides (kontrolleksemplar T5). |
| --- | --- |

18.

Komisjon rõhutab, et eksportijal tuleb näidata, kas eksporditoetust kohaldatakse või mitte. Kaubandusmehhanismide komiteele esitatakse arvamuse avaldamiseks ettepanekud, mis käsitlevad toetuse taotlemise ning toetuse arvestusliku kogusummaga seotud kohustusliku teabe esitamist dokumentides (kontrolleksemplar T5).

| 19.–21. | Komisjon nõustub, et kontrolli läbiviimine väljumistolliasutuses põhjustab eksportijale palju suuremaid kulusid kui kontrolli läbiviimne eksportija ruumides. Sellel kontrollisüsteemil on eelis üksnes juhul, kui eksporttooted isoleeritakse või märgistatakse (3) enne ekspordideklaratsioonis nimetatud laadimise algust (määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 5 lõige 7). |
| --- | --- |

19.–21.

Komisjon nõustub, et kontrolli läbiviimine väljumistolliasutuses põhjustab eksportijale palju suuremaid kulusid kui kontrolli läbiviimne eksportija ruumides. Sellel kontrollisüsteemil on eelis üksnes juhul, kui eksporttooted isoleeritakse või märgistatakse (3) enne ekspordideklaratsioonis nimetatud laadimise algust (määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 5 lõige 7).

| 1. selgitus. | Eksportijal, kellele teatatakse, et tema kaubad on valitud füüsiliseks kontrollimiseks, ei ole lubatud võtta tagasi nendele kaupadele eksporditoetuse maksmise taotlust. Kui seda lubataks, kahjustaks see niisuguse kontrollimise eesmärki. Seetõttu komisjoni talitused uurivad seda järeldust täiendavalt. |
| --- | --- |

1. selgitus.

Eksportijal, kellele teatatakse, et tema kaubad on valitud füüsiliseks kontrollimiseks, ei ole lubatud võtta tagasi nendele kaupadele eksporditoetuse maksmise taotlust. Kui seda lubataks, kahjustaks see niisuguse kontrollimise eesmärki. Seetõttu komisjoni talitused uurivad seda järeldust täiendavalt.

| 23. | Komisjon on kontrollikojaga samal seisukohal, et kui kontrollimise tava ei muudeta, muutub kontrollimine mõnikord, kuigi mitte alati, etteaimatavaks. Seda küsimust on koos liikmesriikidega kaubandusmehhanismide komitees juba käsitletud (4).
  Eksportijate ruumides kontrollimisel on eeliseid, kuna see on eksportijatele mugavam ning lisaks võimaldab see tollitalitustele täielikult ja lihtsalt juurde pääseda kontrollimiseks valitud kaupadele.
  Enne ekspordideklaratsioonis nimetatud laadimise algust (määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 5 lõige 7) isoleeritud või märgistatud eksporttooteid ei saa eksportija enam vahetada.
  Kaupu, mis lähetatakse eksportija ruumidest ilma neid füüsiliselt kontrollimata, kontrollitakse hiljem asenduskontrolli käigus ühenduse territooriumilt väljumise kohas. 2005. aastal kontrolliti sel viisil umbes 13 % niimoodi eksporditud kaupadest. |
| --- | --- |

23.

Komisjon on kontrollikojaga samal seisukohal, et kui kontrollimise tava ei muudeta, muutub kontrollimine mõnikord, kuigi mitte alati, etteaimatavaks. Seda küsimust on koos liikmesriikidega kaubandusmehhanismide komitees juba käsitletud (4).

Eksportijate ruumides kontrollimisel on eeliseid, kuna see on eksportijatele mugavam ning lisaks võimaldab see tollitalitustele täielikult ja lihtsalt juurde pääseda kontrollimiseks valitud kaupadele.

Enne ekspordideklaratsioonis nimetatud laadimise algust (määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 5 lõige 7) isoleeritud või märgistatud eksporttooteid ei saa eksportija enam vahetada.

Kaupu, mis lähetatakse eksportija ruumidest ilma neid füüsiliselt kontrollimata, kontrollitakse hiljem asenduskontrolli käigus ühenduse territooriumilt väljumise kohas. 2005. aastal kontrolliti sel viisil umbes 13 % niimoodi eksporditud kaupadest.

| 24. ja 2. selgitus. | Komisjon ei pea probleemiks, et ühte ja sama kaupa hõlmav saadetis deklareeritakse mitmes ekspordideklaratsioonis, kuid toll kontrollib ainult ühe deklaratsiooni kohaseid tooteid. Eksportija ei tea ette, millist ekspordideklaratsiooni kontrollitakse.
  Praegusel taval on ka see eelis, et kas või osaliselt vaadatakse läbi rohkem saadetisi kui siis, kui rakendataks põhimõtet „kõik või mitte midagi”.
  Lisaks kohapealsele füüsilisele kontrollimisele peaksid ka saatedokumendid ja muud tervet saadetist kajastavad äridokumendid omakorda suurendama kindlust, et kogu laadung on nõuetekohane. Kindlust lisavad ka määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohased järelkontrollid. |
| --- | --- |

24. ja 2. selgitus.

Komisjon ei pea probleemiks, et ühte ja sama kaupa hõlmav saadetis deklareeritakse mitmes ekspordideklaratsioonis, kuid toll kontrollib ainult ühe deklaratsiooni kohaseid tooteid. Eksportija ei tea ette, millist ekspordideklaratsiooni kontrollitakse.

Praegusel taval on ka see eelis, et kas või osaliselt vaadatakse läbi rohkem saadetisi kui siis, kui rakendataks põhimõtet „kõik või mitte midagi”.

Lisaks kohapealsele füüsilisele kontrollimisele peaksid ka saatedokumendid ja muud tervet saadetist kajastavad äridokumendid omakorda suurendama kindlust, et kogu laadung on nõuetekohane. Kindlust lisavad ka määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohased järelkontrollid.

| 25. ja 26. | Komisjon nõustub, et tolliasutused ei peaks plommi paigaldama enne laadungi kontrollimist.
  Komisjon uurib võimalusi muuta õigusakte, et tugevdada tollis toimuva plommimise eeskirju. Tolliasutused ei tohiks plommida ilma füüsilise kontrollimiseta. |
| --- | --- |

25. ja 26.

Komisjon nõustub, et tolliasutused ei peaks plommi paigaldama enne laadungi kontrollimist.

Komisjon uurib võimalusi muuta õigusakte, et tugevdada tollis toimuva plommimise eeskirju. Tolliasutused ei tohiks plommida ilma füüsilise kontrollimiseta.

| 3. selgitus. | Komisjon on probleemist teadlik ja juhtumist on teatatud OLAFile. |
| --- | --- |

3. selgitus.

Komisjon on probleemist teadlik ja juhtumist on teatatud OLAFile.

| 27. ja 28. | Volitatud kaubasaatjate süsteem (5) ei välista tolliplommi paigaldamist firma plommi asemel. Kaasasolevast transiididokumendist (6) selgub, et see käsitleb volitatud kaubasaatja saadetist.
  Määruse (EÜ) nr 2454/93 õige kohaldamise korral ei tohiks jääda ebaselgeks, kas plommi on paigaldanud tolliasutus või volitatud kaubasaatja. |
| --- | --- |

27. ja 28.

Volitatud kaubasaatjate süsteem (5) ei välista tolliplommi paigaldamist firma plommi asemel. Kaasasolevast transiididokumendist (6) selgub, et see käsitleb volitatud kaubasaatja saadetist.

Määruse (EÜ) nr 2454/93 õige kohaldamise korral ei tohiks jääda ebaselgeks, kas plommi on paigaldanud tolliasutus või volitatud kaubasaatja.

| 30. | Kontrollikoda peab silmas tava, mille kohaselt mõnes sadamas viib toll läbi nii mitu asenduskontrolli, kui mitu on selliseid päevi, mil maa poolt saabub sadamasse kontrollitavaid saadetisi; teistes liikmesriikides aga piirdutakse nende päevade arvuga, mil saadetised väljuvad sadamast mere kaudu. Õigusaktis on sätestatud, et teostatavate asenduskontrollide arv ei tohi olla väiksem kui nende päevade arv, mil eksporditoetust saavaid tooteid viiakse asjaomase väljumistolliasutuse kaudu ühenduse tolliterritooriumilt välja (7).
  Kuna piiri ületaval merekaubalaeval on rohkem konteinereid kui maapiiri ületaval veokil ja meresaadetise puhul kulub seepärast vähem eelnimetatud päevi, erineb vastavalt ka asenduskontrollide arv. |
| --- | --- |

30.

Kontrollikoda peab silmas tava, mille kohaselt mõnes sadamas viib toll läbi nii mitu asenduskontrolli, kui mitu on selliseid päevi, mil maa poolt saabub sadamasse kontrollitavaid saadetisi; teistes liikmesriikides aga piirdutakse nende päevade arvuga, mil saadetised väljuvad sadamast mere kaudu. Õigusaktis on sätestatud, et teostatavate asenduskontrollide arv ei tohi olla väiksem kui nende päevade arv, mil eksporditoetust saavaid tooteid viiakse asjaomase väljumistolliasutuse kaudu ühenduse tolliterritooriumilt välja (7).

Kuna piiri ületaval merekaubalaeval on rohkem konteinereid kui maapiiri ületaval veokil ja meresaadetise puhul kulub seepärast vähem eelnimetatud päevi, erineb vastavalt ka asenduskontrollide arv.

| 31. | Komisjon meenutab kaubandusmehhanismide komitees osalevatele liikmesriikidele, et asenduskontrolli läbiviimisel kaupade suhtes tuleks alati kui võimalik arvestada riskianalüüsi ja asjaolu, et kui kontrollimiseks valitakse saadetis, mille kohta on koostatud mitu deklaratsiooni, tuleb põhjendada, miks iga valitud saadetise osa kontrollimist tuleb arvestada asenduskontrollimisena.
  Uued liikmesriigid hakkasid kohe ühinemise järel koondsaadetiste suhtes läbi viima mitut kontrollimist, kuna nad sel ajal soovisid vältida õigusaktide tõlgendamisest tuleneda võivaid ohtusid. Nad täidavad asenduskontrolli läbiviimise miinimumnõudeid kuhjaga. |
| --- | --- |

31.

Komisjon meenutab kaubandusmehhanismide komitees osalevatele liikmesriikidele, et asenduskontrolli läbiviimisel kaupade suhtes tuleks alati kui võimalik arvestada riskianalüüsi ja asjaolu, et kui kontrollimiseks valitakse saadetis, mille kohta on koostatud mitu deklaratsiooni, tuleb põhjendada, miks iga valitud saadetise osa kontrollimist tuleb arvestada asenduskontrollimisena.

Uued liikmesriigid hakkasid kohe ühinemise järel koondsaadetiste suhtes läbi viima mitut kontrollimist, kuna nad sel ajal soovisid vältida õigusaktide tõlgendamisest tuleneda võivaid ohtusid. Nad täidavad asenduskontrolli läbiviimise miinimumnõudeid kuhjaga.

| 33. | Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artiklis 10 sätestatud süsteemi kohaselt on asenduskontrolli läbiviimine kohustuslik ja kui kontrollimise käigus leitakse kõrvalekaldeid, näiteks rikutud plomme, peab tolliasutus läbi viima konkreetse asenduskontrolli. Liikmesriike julgustatakse läbi viima riskianalüüsi ja kõnealust eeskirja silmas pidades võib olla kasulik aktiivselt kontrollida, kas plommid on terved. Igatahes kaalub komisjon ettepaneku tegemist, mis paneks väljumistolliasutustele kohustuse aktiivselt kontrollida, kas plommid on terved. |
| --- | --- |

33.

Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artiklis 10 sätestatud süsteemi kohaselt on asenduskontrolli läbiviimine kohustuslik ja kui kontrollimise käigus leitakse kõrvalekaldeid, näiteks rikutud plomme, peab tolliasutus läbi viima konkreetse asenduskontrolli. Liikmesriike julgustatakse läbi viima riskianalüüsi ja kõnealust eeskirja silmas pidades võib olla kasulik aktiivselt kontrollida, kas plommid on terved. Igatahes kaalub komisjon ettepaneku tegemist, mis paneks väljumistolliasutustele kohustuse aktiivselt kontrollida, kas plommid on terved.

| 34. | Komisjon nõustub, et „üleuksekontroll” ei anna täit kindlust mitteasendamise suhtes, kuid tema teada ei ole sellised kontrollid, mida kontrollikoda on tuvastanud suhteliselt väikestes ja võrdlemisi vähe eksporditoetust saavaid kaupu käitlevates sadamates, üldiselt levinud.
  Suuremates sadamates, nagu Felixstowe, Le Havre ja Rotterdam, tuuakse konteinerid sellekohastesse ruumidesse ja tühjendatakse niivõrd, kui seda on vaja juurdepääsu saamiseks tervele saadetisele. |
| --- | --- |

34.

Komisjon nõustub, et „üleuksekontroll” ei anna täit kindlust mitteasendamise suhtes, kuid tema teada ei ole sellised kontrollid, mida kontrollikoda on tuvastanud suhteliselt väikestes ja võrdlemisi vähe eksporditoetust saavaid kaupu käitlevates sadamates, üldiselt levinud.

Suuremates sadamates, nagu Felixstowe, Le Havre ja Rotterdam, tuuakse konteinerid sellekohastesse ruumidesse ja tühjendatakse niivõrd, kui seda on vaja juurdepääsu saamiseks tervele saadetisele.

| 37. | Ålborgi tolliasutus käsitleb automaatselt eeskirjade eiramisena iga olukorda, kus tuleb läbi viia konkreetne asenduskontroll.
  Taani teatas suuliselt, et plommid puudusid, kuna ühenduse lõunaosast pärit eksporditav puuvili laaditi väljumistolliasutusse vedamise kestel ühtedelt veokitelt teistele ümber. 17. novembril 2006 palus komisjon kaubandusmehhanismide komitee liikmesriikidel sellega arvestada ja Belgia ametiasutused teatasid, et nende tolliasutused jälgivad sellistel juhtudel ümberlaadimist.
  Arvestades, et ümberlaadimise järelevalve suurendab liikmesriikide asutuste töökoormust, arutati komisjoni ettepanekul kõnealust küsimust veel kord kaubandusmehhanismide komitee 17. aprilli 2007. aasta koosolekul (8). |
| --- | --- |

37.

Ålborgi tolliasutus käsitleb automaatselt eeskirjade eiramisena iga olukorda, kus tuleb läbi viia konkreetne asenduskontroll.

Taani teatas suuliselt, et plommid puudusid, kuna ühenduse lõunaosast pärit eksporditav puuvili laaditi väljumistolliasutusse vedamise kestel ühtedelt veokitelt teistele ümber. 17. novembril 2006 palus komisjon kaubandusmehhanismide komitee liikmesriikidel sellega arvestada ja Belgia ametiasutused teatasid, et nende tolliasutused jälgivad sellistel juhtudel ümberlaadimist.

Arvestades, et ümberlaadimise järelevalve suurendab liikmesriikide asutuste töökoormust, arutati komisjoni ettepanekul kõnealust küsimust veel kord kaubandusmehhanismide komitee 17. aprilli 2007. aasta koosolekul (8).

| 38. | Kaupade valik asenduskontrolliks või konkreetseks asenduskontrolliks ei sõltu firmaplommide olemasolust või puudumisest. Nii või teisiti võib asenduskontrolli teha kõikide ekspordisaadetiste (nii volitatud kaubasaatja plommitud kui plommimata saadetiste) suhtes (9). |
| --- | --- |

38.

Kaupade valik asenduskontrolliks või konkreetseks asenduskontrolliks ei sõltu firmaplommide olemasolust või puudumisest. Nii või teisiti võib asenduskontrolli teha kõikide ekspordisaadetiste (nii volitatud kaubasaatja plommitud kui plommimata saadetiste) suhtes (9).

| 40. | Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus selgitatakse välja olukord Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

40.

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus selgitatakse välja olukord Ühendkuningriigis.

| 42. | Kontrollikoja nimetatud ohtusid võib ette tulla, kuid niisugusel juhul jäävad kõnealused kaubad tolli valdusesse kuni nende füüsilise väljaviimiseni ühenduse tolliterritooriumilt. Seetõttu on komisjon seisukohal, et eksporditoetustega seotud risk on tõhusalt maandatud. |
| --- | --- |

42.

Kontrollikoja nimetatud ohtusid võib ette tulla, kuid niisugusel juhul jäävad kõnealused kaubad tolli valdusesse kuni nende füüsilise väljaviimiseni ühenduse tolliterritooriumilt. Seetõttu on komisjon seisukohal, et eksporditoetustega seotud risk on tõhusalt maandatud.

| 43. | Kuigi komisjoni andmebaasi kantud eksporditoetuste suhteline osa võib olla üle keskmise, moodustab asjaomane summa kõnealuse perioodi eksporditoetuste kogukulust alla 0,5 %. Asjaomastest summadest on juba tagasi nõutud 21 %.
  Komisjoni andmebaasi on kantud andmed selliste eeskirjade eiramise juhtumite kohta, mis on seotud vähemalt 4 000 euro suuruse summaga (alates 1. jaanuarist 2007 on alammäär 10 000 eurot). Seega ei ole andmebaasi kantud kõiki andmeid eeskirjade eiramise kohta. |
| --- | --- |

43.

Kuigi komisjoni andmebaasi kantud eksporditoetuste suhteline osa võib olla üle keskmise, moodustab asjaomane summa kõnealuse perioodi eksporditoetuste kogukulust alla 0,5 %. Asjaomastest summadest on juba tagasi nõutud 21 %.

Komisjoni andmebaasi on kantud andmed selliste eeskirjade eiramise juhtumite kohta, mis on seotud vähemalt 4 000 euro suuruse summaga (alates 1. jaanuarist 2007 on alammäär 10 000 eurot). Seega ei ole andmebaasi kantud kõiki andmeid eeskirjade eiramise kohta.

| 44. ja 45. | Füüsilise kontrollimisega saab välja selgitada eeskätt eeskirjade eiramisjuhtumeid, mis on seotud toodete kaalu ja omadustega. Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 4045/89 väljaselgitatavad juhtumid võivad hõlmata neid aspekte, kuid selle määruse alla kuuluvad ka teistsugused eeskirjade eiramised. Liikmesriigid koordineerivad füüsilise kontrolli läbiviimist ja järelkontrollimeetmeid vastavalt määruse (EMÜ) nr 386/90 artiklile 5. |
| --- | --- |

44. ja 45.

Füüsilise kontrollimisega saab välja selgitada eeskätt eeskirjade eiramisjuhtumeid, mis on seotud toodete kaalu ja omadustega. Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 4045/89 väljaselgitatavad juhtumid võivad hõlmata neid aspekte, kuid selle määruse alla kuuluvad ka teistsugused eeskirjade eiramised. Liikmesriigid koordineerivad füüsilise kontrolli läbiviimist ja järelkontrollimeetmeid vastavalt määruse (EMÜ) nr 386/90 artiklile 5.

| 47. | Komisjon uurib kõnealuseid küsimusi täiendavalt ja võtab kohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

47.

Komisjon uurib kõnealuseid küsimusi täiendavalt ja võtab kohaseid meetmeid.

| 49. | Juhtumite lõpplahendus selgub alles siis, kui on lõpule viidud kogu vastavusmenetlus, sealhulgas teabevahetus liikmesriikidega, et järgida nende õigust ennast kaitsta ning tagada nende õiglane ja võrdne kohtlemine. Praegu tundub, et kõikide juhtumite puhul ei kehtestata asjaomaste liikmesriikide suhtes finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

49.

Juhtumite lõpplahendus selgub alles siis, kui on lõpule viidud kogu vastavusmenetlus, sealhulgas teabevahetus liikmesriikidega, et järgida nende õigust ennast kaitsta ning tagada nende õiglane ja võrdne kohtlemine. Praegu tundub, et kõikide juhtumite puhul ei kehtestata asjaomaste liikmesriikide suhtes finantskorrektsioone.

| 50. | Kontrollikoja nimetatud probleeme on komisjon mitmel korral selgitanud kaubandusmehhanismide komitees.
  Komisjonis on ka ettevalmistamisel nõukogu määruse (EMÜ) nr 386/90 muutmise ettepanek. Samal ajal valmistatakse ette ka komisjoni määruse (EÜ) nr 2090/2002 muutmist. Kui nõukogu on muutmisettepaneku heaks kiitnud, esitab komisjon selle kaubandusmehhanismide komiteele arutamiseks ja arvamuse avaldamiseks. |
| --- | --- |

50.

Kontrollikoja nimetatud probleeme on komisjon mitmel korral selgitanud kaubandusmehhanismide komitees.

Komisjonis on ka ettevalmistamisel nõukogu määruse (EMÜ) nr 386/90 muutmise ettepanek. Samal ajal valmistatakse ette ka komisjoni määruse (EÜ) nr 2090/2002 muutmist. Kui nõukogu on muutmisettepaneku heaks kiitnud, esitab komisjon selle kaubandusmehhanismide komiteele arutamiseks ja arvamuse avaldamiseks.

| 51. | Komisjoni talitused võtavad selle järelduse omaks ja astuvad samme, et kiirendada avatuks jäävate auditite lõpuleviimist. |
| --- | --- |

51.

Komisjoni talitused võtavad selle järelduse omaks ja astuvad samme, et kiirendada avatuks jäävate auditite lõpuleviimist.

| 52. | Konkreetsed meetmed on käimas. Kontrollikoja tõstatatud probleeme on küllaldaselt käsitletud kaubandusmehhanismide komitees hea tava aruteludel, samuti on koostatud õiguslike meetmete eelnõud. Kuid õiguslikke ettepanekuid tuleb põhjalikult ette valmistada, et leida tasakaal ühelt poolt halduskoormuse tõusu ja kõnealuses valdkonnas kehtivate õigusaktide keerukuse suurenemise ning teiselt poolt kontrollimeetmete muutmisest saadavad lisandväärtuse vahel. |
| --- | --- |

52.

Konkreetsed meetmed on käimas. Kontrollikoja tõstatatud probleeme on küllaldaselt käsitletud kaubandusmehhanismide komitees hea tava aruteludel, samuti on koostatud õiguslike meetmete eelnõud. Kuid õiguslikke ettepanekuid tuleb põhjalikult ette valmistada, et leida tasakaal ühelt poolt halduskoormuse tõusu ja kõnealuses valdkonnas kehtivate õigusaktide keerukuse suurenemise ning teiselt poolt kontrollimeetmete muutmisest saadavad lisandväärtuse vahel.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

1. soovitus

Liikmesriikidega on arutatud arvamust, mille kohaselt tolliasutused peaksid regulaarselt muutma kontrollimise aega, et vältida kontrollimise etteaimatavust
   (10)
  . Selle ametlikuks kehtestamiseks algatab komisjon määruse (EÜ) nr 2090/2002 muutmise.

| 54. | Praegu kehtivast alammäärast 5 % peetakse kinni ka madala maksumusega eksportkaupu arvesse võtmata.
  Komisjon on kontrollikojaga samal seisukohal, et liikmesriigid peaksid hoidma kontrollimiseks valitavate madala maksumusega saadetiste ja kõrge väärtusega saadetiste suhte sobivas tasakaalus, et juhtida riske kõige tõhusamalt.
  Kuid komisjon on seisukohal, et ka edaspidi tuleb kontrollida mõningaid madala maksumusega eksportkaupu. |
| --- | --- |

54.

Praegu kehtivast alammäärast 5 % peetakse kinni ka madala maksumusega eksportkaupu arvesse võtmata.

Komisjon on kontrollikojaga samal seisukohal, et liikmesriigid peaksid hoidma kontrollimiseks valitavate madala maksumusega saadetiste ja kõrge väärtusega saadetiste suhte sobivas tasakaalus, et juhtida riske kõige tõhusamalt.

Kuid komisjon on seisukohal, et ka edaspidi tuleb kontrollida mõningaid madala maksumusega eksportkaupu.

2. soovitus

Komisjon kaalutleb riskianalüüsi muutmist kohustuslikuks vastavalt algatustele, mis on juba sätestatud määruses (EÜ) nr 1875/2006 (tolliseadustiku rakendussätted).

Komisjon on juba suurel määral ergutanud liikmesriike kasutama riskianalüüsi. Selleks lubatakse neil, kes kasutavad riskianalüüsi, vähendada 1. lisas loetlemata kaupade (peamiselt töödeldud kaubad) kontrollimise määra 5 %-lt 0,5 %-le.

Lisaks esitab komisjon nõukogule ettepaneku anda riskianalüüsi rakendavatele liikmesriikidele võimalus kehtestada 5 % suurune kontrollimise määr tervele riigile, mitte igale tolliasutusele.

| 55. | Kohapealse füüsilise kontrolli teostamine ning saatedokumendid ja muud tervet saadetist kajastavad äridokumendid peaksid omakorda suurendama kindlust, et kogu laadung on nõuetekohane. Peale selle lisavad kindlust määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohased järelkontrollid. Komisjon viitab ka punkti 24 vastusele. |
| --- | --- |

55.

Kohapealse füüsilise kontrolli teostamine ning saatedokumendid ja muud tervet saadetist kajastavad äridokumendid peaksid omakorda suurendama kindlust, et kogu laadung on nõuetekohane. Peale selle lisavad kindlust määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohased järelkontrollid. Komisjon viitab ka punkti 24 vastusele.

3. soovitus

Komisjon kaalub komisjoni määruse (EÜ) nr 2090/2002 I lisa punktis 1 ettenähtud pakkimata kaubasaadetiste kontrollimise suuniste väljaandmist.

| 56. | a) | Komisjon nõustub kontrollikoja tähelepanekuga, et üksnes „üleuksekontrolli” läbiviimisega (vt ka komisjoni vastust punktile 34) ei täideta nõuet, mille kohaselt tuleb visuaalse kontrolliga kindlaks teha, kas saatedokumendid on olemas kõikide kaupade kohta. Nimetatud probleemi lahendamiseks uurivad komisjoni talitused võimalust muuta asjakohaseid õigusakte (11). |
| --- | --- | --- |

56.

a)

Komisjon nõustub kontrollikoja tähelepanekuga, et üksnes „üleuksekontrolli” läbiviimisega (vt ka komisjoni vastust punktile 34) ei täideta nõuet, mille kohaselt tuleb visuaalse kontrolliga kindlaks teha, kas saatedokumendid on olemas kõikide kaupade kohta. Nimetatud probleemi lahendamiseks uurivad komisjoni talitused võimalust muuta asjakohaseid õigusakte (11).

| b) | Asjaomased liikmesriigid täitsid õigusaktide nõudeid.
  Kontrollikoja järeldused käsitlevad järgmist:






  — | Uute liikmesriikide kasvuraskused, mis on vahepeal ületatud. |
| --- | --- | --- |

b)

Asjaomased liikmesriigid täitsid õigusaktide nõudeid.

Kontrollikoja järeldused käsitlevad järgmist:

—

Uute liikmesriikide kasvuraskused, mis on vahepeal ületatud.

| — | Väljumiskohaks olevate meresadamate tavad. Need vastavad õigusaktidega kehtestatud miinimumnõuetele, kuid mõnel pool ületatakse nimetatud nõudeid. Komisjon on seisukohal, et miinimumnõuete ületamist ei tuleks takistada. |
| --- | --- |

—

Väljumiskohaks olevate meresadamate tavad. Need vastavad õigusaktidega kehtestatud miinimumnõuetele, kuid mõnel pool ületatakse nimetatud nõudeid. Komisjon on seisukohal, et miinimumnõuete ületamist ei tuleks takistada.

| c) | Kontrollikoja tuvastatud tava vastab kehtivatele õigusaktidele, mille kohaselt asenduskontroll tuleb läbi viia nende kaupade suhtes, mida tolliasutused ei ole plomminud.
  Komisjon kaalub ka teistsugust võimalust. Sellise ettepaneku kohaselt kehtestataks kohustuslik tollivormistamise-eelne kontrollimine, mis viiakse läbi enne, kui tolliasutused paigaldavad plommi. Sel juhul saab väljumistolliasutus usaldada saadetisi, mille tolliplommid on terved. |
| --- | --- |

c)

Kontrollikoja tuvastatud tava vastab kehtivatele õigusaktidele, mille kohaselt asenduskontroll tuleb läbi viia nende kaupade suhtes, mida tolliasutused ei ole plomminud.

Komisjon kaalub ka teistsugust võimalust. Sellise ettepaneku kohaselt kehtestataks kohustuslik tollivormistamise-eelne kontrollimine, mis viiakse läbi enne, kui tolliasutused paigaldavad plommi. Sel juhul saab väljumistolliasutus usaldada saadetisi, mille tolliplommid on terved.

| d) | Komisjon kaalub ettepaneku tegemist, mis paneks väljumistolliasutustele kohustuse aktiivselt kontrollida, kas plommid on terved. |
| --- | --- |

d)

Komisjon kaalub ettepaneku tegemist, mis paneks väljumistolliasutustele kohustuse aktiivselt kontrollida, kas plommid on terved.

| e) | Kontrollikoja nimetatud ohtusid võib ette tulla, kuid niisugusel juhul jäävad kõnealused kaubad tolli valdusesse kuni nende füüsilise väljaviimiseni ühenduse tolliterritooriumilt. Seetõttu on komisjon seisukohal, et eksporditoetustega seotud risk on tõhusalt maandatud. |
| --- | --- |

e)

Kontrollikoja nimetatud ohtusid võib ette tulla, kuid niisugusel juhul jäävad kõnealused kaubad tolli valdusesse kuni nende füüsilise väljaviimiseni ühenduse tolliterritooriumilt. Seetõttu on komisjon seisukohal, et eksporditoetustega seotud risk on tõhusalt maandatud.

| f) | Komisjon rõhutab, et eksportijal tuleb näidata, kas eksporditoetust kohaldatakse või mitte (12). Kaubandusmehhanismide komiteele esitatakse arvamuse avaldamiseks ettepanekud, mis käsitlevad toetuse taotlemise ning toetuse arvestusega seotud kohustusliku teabe esitamist dokumentides (kontrolleksemplar T5). |
| --- | --- |

f)

Komisjon rõhutab, et eksportijal tuleb näidata, kas eksporditoetust kohaldatakse või mitte (12). Kaubandusmehhanismide komiteele esitatakse arvamuse avaldamiseks ettepanekud, mis käsitlevad toetuse taotlemise ning toetuse arvestusega seotud kohustusliku teabe esitamist dokumentides (kontrolleksemplar T5).

| g) | Kontrollikoda teatas neist järeldustest komisjonile ja viimane palus 11. juulil 2006 liikmesriikidel pöörata sellele rohkem tähelepanu. |
| --- | --- |

g)

Kontrollikoda teatas neist järeldustest komisjonile ja viimane palus 11. juulil 2006 liikmesriikidel pöörata sellele rohkem tähelepanu.

4. soovitus

Komisjon valmistab ette määruse (EÜ) nr 2090/2002 muutmist järgmiselt:

| — | võetakse arvesse kontrollimise kulutasuvuse põhimõtet; |
| --- | --- |

—

võetakse arvesse kontrollimise kulutasuvuse põhimõtet;

| — | nõutavat asenduskontrollide hulka väljendatakse protsendimäärana senise reegli „üks päevas” asemel; |
| --- | --- |

—

nõutavat asenduskontrollide hulka väljendatakse protsendimäärana senise reegli „üks päevas” asemel;

| — | muudetakse kohustuslikuks tollivormistamise-eelne kontrollimine, mis viiakse läbi enne, kui tolliasutused paigaldavad plommi. Sellega tagatakse ka tegelikkuses, et saadetised, mille suhtes viiakse läbi asenduskontroll, valitakse ülejäänud saadetiste seast. |
| --- | --- |

—

muudetakse kohustuslikuks tollivormistamise-eelne kontrollimine, mis viiakse läbi enne, kui tolliasutused paigaldavad plommi. Sellega tagatakse ka tegelikkuses, et saadetised, mille suhtes viiakse läbi asenduskontroll, valitakse ülejäänud saadetiste seast.

Muudatuste eesmärk on seadustada tava, mis on seni sätestatud liikmesriikidele esitatud töödokumentides.

Komisjon jälgib kõnealustes küsimustes ka edaspidi liikmesriikide aastaaruandeid, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 2090/2002 III lisa punktis 2.7.

| 57. | a) | Komisjon on tegutsenud audiitorite järelduste kohaselt. Järeldusi arutati liikmesriikidega kaubandusmehhanismide komitees ja käsitleti mitmes liikmesriikidele suunatud töödokumendis. Lisaks valmistab komisjon ette asjakohaste õigusaktide muutmist.
  Kontrollikoja asjakohaste järeldustega on arvestanud ka asjaomased liikmesriigid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus. |
| --- | --- | --- |

57.

a)

Komisjon on tegutsenud audiitorite järelduste kohaselt. Järeldusi arutati liikmesriikidega kaubandusmehhanismide komitees ja käsitleti mitmes liikmesriikidele suunatud töödokumendis. Lisaks valmistab komisjon ette asjakohaste õigusaktide muutmist.

Kontrollikoja asjakohaste järeldustega on arvestanud ka asjaomased liikmesriigid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus.

| c) | Füüsiline kontrollimine määruse (EMÜ) nr 386/90 alusel kuulub kõikehõlmavasse üldkontrollisüsteemi, mis hõlmab peale füüsilise kontrolli ka kõikide eksporditoetuse taotluste eelnevat halduskontrolli, määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohast järelkontrolli ja komisjoni auditeid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus. Need moodustavad kontrolliahela, mis annavad komisjonile mõistliku kindluse asjaomaste kulude suhtes. |
| --- | --- |

c)

Füüsiline kontrollimine määruse (EMÜ) nr 386/90 alusel kuulub kõikehõlmavasse üldkontrollisüsteemi, mis hõlmab peale füüsilise kontrolli ka kõikide eksporditoetuse taotluste eelnevat halduskontrolli, määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohast järelkontrolli ja komisjoni auditeid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus. Need moodustavad kontrolliahela, mis annavad komisjonile mõistliku kindluse asjaomaste kulude suhtes.

5. soovitus

Komisjon valmistab ette määruse (EÜ) nr 2090/2002 muutmist kontrollimise etteaimatavuse küsimuses. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1875/2006 artiklile 3 tehakse algatus sätestada õigusaktides tolliasutuste kohustus viia impordi- ja ekspordimenetluse käigus läbi riskianalüüs. Asenduskontrolliks valimise kohta vt neljanda soovituse kolmandat osa.

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikli 10 lõige 4.

(2)  Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikkel 2.

(3)  Vastavalt aruteludokumendile D(2005) 12998, kaubandusmehhanismide komitee 10. mai 2005. aasta koosolek.

(4)  Aruteludokument D(2005) 12998, mida arutati kaubandusmehhanismide komitee 10. mai 2005. aasta koosolekul.

(5)  Määruse (EÜ) nr 2454/93 artikli 912g lõike 4 kohased kontrolleksemplarid T5.

(6)  Kontrolleksemplar T5, lahter A ja/või lahter 110; määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 912g lõike 2 punkt b või c.

(7)  Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikli 10 lõige 2.

(8)  Töödokument D(2007) 8083.

(9)  Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikli 10 lõike 2 esimene lõik.

(10)  Töödokument D(2006) 12818, kaubandusmehhanismide komitee 7. juuni 2006. aasta koosolek.

(11)  Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikli 10 lõike 2 esimene lõik.

(12)  Toodetega kaasneva ekspordideklaratsiooni kolmandal eksemplaril, mis esitatakse väljumistolliasutusele (määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikkel 793), või kontrolleksemplaril T5.

---