# Europeiska unionens C 242E/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 242E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången16 oktober 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 242E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången16 oktober 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | III   Förberedande rättsakter |
| | RÅDET |
| 2007/C 242E/01 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 11/2007 av den 23 juli 2007, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om en papperslös miljö för tullen och handeln | 1 |
| 2007/C 242E/02 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 12/2007 av den 23 juli 2007, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (
  1
  ) | 11 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

III   Förberedande rättsakter

RÅDET

2007/C 242E/01

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 11/2007 av den 23 juli 2007, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om en papperslös miljö för tullen och handeln

1

2007/C 242E/02

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 12/2007 av den 23 juli 2007, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

III Förberedande rättsakter

RÅDET

| 16.10.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 242/1

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 11/2007

antagen av rådet den 23 juli 2007

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om en papperslös miljö för tullen och handeln

(2007/C 242 E/01)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 95 och 135,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapen och medlemsstaterna har enligt Lissabonagendan utfäst sig att öka konkurrenskraften hos företag som är verksamma i Europa. Enligt Europaparlamentets och rådets beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004 om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) (3) bör kommissionen och medlemsstaterna tillhandahålla ändamålsenliga, effektiva och kompatibla (interoperabla) informations- och kommunikationssystem för utbyte av information mellan offentliga förvaltningar och gemenskapsmedborgare. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapen och medlemsstaterna har enligt Lissabonagendan utfäst sig att öka konkurrenskraften hos företag som är verksamma i Europa. Enligt Europaparlamentets och rådets beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004 om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) (3) bör kommissionen och medlemsstaterna tillhandahålla ändamålsenliga, effektiva och kompatibla (interoperabla) informations- och kommunikationssystem för utbyte av information mellan offentliga förvaltningar och gemenskapsmedborgare.

| (2) | Den alleuropeiska e-förvaltningsåtgärd som föreskrivs i beslut 2004/387/EG kräver åtgärder för att effektivisera organisationen av tullkontrollerna och säkerställa ett kontinuerligt flöde av data för att göra tullklarerandet mer effektivt, minska den administrativa bördan, bidra till att bekämpa bedrägerier, organiserad brottslighet och terrorism, skydda skatteintressen, skydda immateriella rättigheter och kulturarv, öka säkerheten för varor och skyddet för internationell handel samt förbättra miljö- och konsumentskyddet. Därför är tillhandahållande av informations- och kommunikationsteknik för tulländamål av största intresse. |
| --- | --- |

(2)

Den alleuropeiska e-förvaltningsåtgärd som föreskrivs i beslut 2004/387/EG kräver åtgärder för att effektivisera organisationen av tullkontrollerna och säkerställa ett kontinuerligt flöde av data för att göra tullklarerandet mer effektivt, minska den administrativa bördan, bidra till att bekämpa bedrägerier, organiserad brottslighet och terrorism, skydda skatteintressen, skydda immateriella rättigheter och kulturarv, öka säkerheten för varor och skyddet för internationell handel samt förbättra miljö- och konsumentskyddet. Därför är tillhandahållande av informations- och kommunikationsteknik för tulländamål av största intresse.

| (3) | I rådets resolution av den 5 december 2003 om en enkel och papperslös miljö för tullen och handeln (4), som följde på kommissionens meddelande om en enkel och papperslös miljö för tullen och handeln, uppmanas kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna utarbeta en flerårig strategisk plan i syfte att skapa en sammanhängande och kompatibel elektronisk tullmiljö för gemenskapen. Enligt rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (5) skall summariska deklarationer inges med hjälp av databehandling och informationsutbyte mellan tullförvaltningar ske elektroniskt, så att tullkontrollerna kan baseras på automatiserade riskanalyssystem. |
| --- | --- |

(3)

I rådets resolution av den 5 december 2003 om en enkel och papperslös miljö för tullen och handeln (4), som följde på kommissionens meddelande om en enkel och papperslös miljö för tullen och handeln, uppmanas kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna utarbeta en flerårig strategisk plan i syfte att skapa en sammanhängande och kompatibel elektronisk tullmiljö för gemenskapen. Enligt rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (5) skall summariska deklarationer inges med hjälp av databehandling och informationsutbyte mellan tullförvaltningar ske elektroniskt, så att tullkontrollerna kan baseras på automatiserade riskanalyssystem.

| (4) | Följaktligen måste det fastställas vilka mål som skall uppfyllas när en papperslös miljö för tullen och handeln skapas, liksom strukturen, metoderna och tidsfristerna för detta. |
| --- | --- |

(4)

Följaktligen måste det fastställas vilka mål som skall uppfyllas när en papperslös miljö för tullen och handeln skapas, liksom strukturen, metoderna och tidsfristerna för detta.

| (5) | Kommissionen bör genomföra detta beslut i nära samarbete med medlemsstaterna. Det är därför nödvändigt att närmare ange de berörda parternas respektive ansvarsområden och uppgifter och fastställa hur kostnaderna skall fördelas mellan kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen bör genomföra detta beslut i nära samarbete med medlemsstaterna. Det är därför nödvändigt att närmare ange de berörda parternas respektive ansvarsområden och uppgifter och fastställa hur kostnaderna skall fördelas mellan kommissionen och medlemsstaterna.

| (6) | Kommissionen och medlemsstaterna bör dela på ansvaret för gemenskapens delar och nationella delar i systemen för kommunikation och informationsutbyte, i enlighet med principerna i Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2003/EG av den 11 februari 2003 om antagande av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2007) (6) och med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2235/2002/EG av den 3 december 2002 om antagande av ett gemenskapsprogram för att förbättra beskattningssystemens funktion på den inre marknaden (Fiscalisprogrammet 2003-2007) (7). |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen och medlemsstaterna bör dela på ansvaret för gemenskapens delar och nationella delar i systemen för kommunikation och informationsutbyte, i enlighet med principerna i Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2003/EG av den 11 februari 2003 om antagande av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2007) (6) och med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2235/2002/EG av den 3 december 2002 om antagande av ett gemenskapsprogram för att förbättra beskattningssystemens funktion på den inre marknaden (Fiscalisprogrammet 2003-2007) (7).

| (7) | För att säkerställa att beslutet följs och att de olika system som skall utvecklas är samstämmiga är det nödvändigt att inrätta en kontrollmekanism. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att beslutet följs och att de olika system som skall utvecklas är samstämmiga är det nödvändigt att inrätta en kontrollmekanism.

| (8) | Genom regelbundna rapporter från medlemsstaterna och kommissionen bör information ges om hur genomförandet av beslutet fortskrider. |
| --- | --- |

(8)

Genom regelbundna rapporter från medlemsstaterna och kommissionen bör information ges om hur genomförandet av beslutet fortskrider.

| (9) | För att uppnå en papperslös miljö behövs det ett nära samarbete mellan kommissionen, tullförvaltningarna och de ekonomiska aktörerna. För att underlätta detta samarbete bör gruppen för tullpolicyfrågor säkerställa att den verksamhet som är nödvändig för att genomföra detta beslut samordnas. Samråd med ekonomiska aktörer bör ske på både nationell nivå och gemenskapsnivå i alla skeden av förberedandet av denna verksamhet. |
| --- | --- |

(9)

För att uppnå en papperslös miljö behövs det ett nära samarbete mellan kommissionen, tullförvaltningarna och de ekonomiska aktörerna. För att underlätta detta samarbete bör gruppen för tullpolicyfrågor säkerställa att den verksamhet som är nödvändig för att genomföra detta beslut samordnas. Samråd med ekonomiska aktörer bör ske på både nationell nivå och gemenskapsnivå i alla skeden av förberedandet av denna verksamhet.

| (10) | Anslutningsländerna och kandidatländerna bör tillåtas att delta i denna verksamhet som en förberedelse inför en anslutning. |
| --- | --- |

(10)

Anslutningsländerna och kandidatländerna bör tillåtas att delta i denna verksamhet som en förberedelse inför en anslutning.

| (11) | Eftersom målet för detta beslut, nämligen skapandet av en papperslös miljö för tullen och handeln inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom målet för detta beslut, nämligen skapandet av en papperslös miljö för tullen och handeln inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (12) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8). |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).

| (13) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att förlänga de tidsfrister som anges i artikel 4.2, 4.3 och 4.5 i detta beslut. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar i detta beslut, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i rådets beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att förlänga de tidsfrister som anges i artikel 4.2, 4.3 och 4.5 i detta beslut. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar i detta beslut, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i rådets beslut 1999/468/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Elektroniska tullsystem

Kommissionen och medlemsstaterna skall inrätta säkra, integrerade, kompatibla och tillgängliga elektroniska tullsystem för utbyte av uppgifter i tulldeklarationer, handlingar som åtföljer tulldeklarationerna, certifikat och utbyte av annan relevant information.

Kommissionen och medlemsstaterna skall tillhandahålla strukturen och medlen för driften av dessa elektroniska tullsystem.

Artikel 2

Mål

1.   De elektroniska tullsystem som avses i artikel 1 skall utformas så att följande mål uppnås:

| a) | Underlätta import- och exportförfaranden. |
| --- | --- |

a)

Underlätta import- och exportförfaranden.

| b) | Minska kostnaderna för iakttagande av bestämmelser och administrativa kostnader och påskynda klareringsförfarandet. |
| --- | --- |

b)

Minska kostnaderna för iakttagande av bestämmelser och administrativa kostnader och påskynda klareringsförfarandet.

| c) | Samordna gemensamma metoder för kontroll av varor. |
| --- | --- |

c)

Samordna gemensamma metoder för kontroll av varor.

| d) | Bidra till ett korrekt uppbärande av alla tullar och andra avgifter. |
| --- | --- |

d)

Bidra till ett korrekt uppbärande av alla tullar och andra avgifter.

| e) | Säkerställa snabbt utbyte av relevant information om den internationella leveranskedjan. |
| --- | --- |

e)

Säkerställa snabbt utbyte av relevant information om den internationella leveranskedjan.

| f) | Möjliggöra ett kontinuerligt flöde av data mellan export- och importländernas myndigheter och mellan tullmyndigheterna och de ekonomiska aktörerna samt återanvändning av data i systemet. |
| --- | --- |

f)

Möjliggöra ett kontinuerligt flöde av data mellan export- och importländernas myndigheter och mellan tullmyndigheterna och de ekonomiska aktörerna samt återanvändning av data i systemet.

Integreringen och utvecklingen av elektroniska tullsystem skall stå i proportion till de mål som anges i första stycket.

2.   Målen i punkt 1 första stycket skall uppnås på åtminstone följande sätt:

| a) | Ett harmoniserat informationsutbyte på grundval av internationellt godkända datamodeller och meddelandeformat. |
| --- | --- |

a)

Ett harmoniserat informationsutbyte på grundval av internationellt godkända datamodeller och meddelandeformat.

| b) | En omstrukturering av tullförfaranden och tullrelaterade förfaranden, för att optimera deras ändamålsenlighet och effektivitet, för att förenkla dem och för att minska kostnaderna för att följa tullbestämmelserna. |
| --- | --- |

b)

En omstrukturering av tullförfaranden och tullrelaterade förfaranden, för att optimera deras ändamålsenlighet och effektivitet, för att förenkla dem och för att minska kostnaderna för att följa tullbestämmelserna.

| c) | Tillgång för de ekonomiska aktörerna till ett stort urval av elektroniska tulltjänster som gör det möjligt för dem att interagera på ett och samma sätt med tullmyndigheterna i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

c)

Tillgång för de ekonomiska aktörerna till ett stort urval av elektroniska tulltjänster som gör det möjligt för dem att interagera på ett och samma sätt med tullmyndigheterna i samtliga medlemsstater.

3.   Beträffande punkt 1 skall gemenskapen främja de elektroniska tullsystemens kompatibilitet med tullsystemen i tredjeländer eller internationella organisationer och de elektroniska tullsystemens tillgänglighet för ekonomiska aktörer i tredjeländer, så att en papperslös miljö kan skapas på det internationella planet om detta föreskrivs i internationella avtal och med lämpliga finansiella arrangemang.

Artikel 3

Utbyte av data

1.   Gemenskapens och medlemsstaternas elektroniska tullsystem skall medge utbyte av data mellan medlemsstaternas tullmyndigheter samt mellan dessa myndigheter och

| a) | ekonomiska aktörer, |
| --- | --- |

a)

ekonomiska aktörer,

| b) | kommissionen, |
| --- | --- |

b)

kommissionen,

| c) | andra förvaltningar eller offentliga organ som är inblandade i varors internationella rörlighet (nedan kallade ”andra förvaltningar eller organ”). |
| --- | --- |

c)

andra förvaltningar eller offentliga organ som är inblandade i varors internationella rörlighet (nedan kallade ”andra förvaltningar eller organ”).

2.   Allt utlämnande eller meddelande av uppgifter skall fullt ut följa gällande dataskyddsbestämmelser, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (9) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (10).

Artikel 4

System, tjänster och tidsfrister

1.   Medlemsstaterna skall i samarbete med kommissionen göra följande elektroniska tullsystem klara att tas i drift, i enlighet med de krav och tidsfrister som fastställs i gällande lagstiftning:

| a) | Import- och exportsystem som samverkar med transiteringssystemet och möjliggör ett kontinuerligt flöde av data från ett tullsystem till ett annat i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

a)

Import- och exportsystem som samverkar med transiteringssystemet och möjliggör ett kontinuerligt flöde av data från ett tullsystem till ett annat i hela gemenskapen.

| b) | Ett identifierings- och registreringssystem för ekonomiska aktörer i samverkan med de godkända ekonomiska aktörernas system, som gör det möjligt för dessa ekonomiska aktörer att endast göra en enda registrering för alla sina kontakter med tullmyndigheterna i gemenskapen, med hänsyn till befintliga gemenskapssystem eller nationella system. |
| --- | --- |

b)

Ett identifierings- och registreringssystem för ekonomiska aktörer i samverkan med de godkända ekonomiska aktörernas system, som gör det möjligt för dessa ekonomiska aktörer att endast göra en enda registrering för alla sina kontakter med tullmyndigheterna i gemenskapen, med hänsyn till befintliga gemenskapssystem eller nationella system.

| c) | Ett system för godkännandeförfarandet, inbegripet informations- och samrådsprocessen, hanteringen av certifikaten för de godkända ekonomiska aktörerna och registreringen av dessa certifikat i en databas så att de blir tillgängliga för tullförvaltningarna. |
| --- | --- |

c)

Ett system för godkännandeförfarandet, inbegripet informations- och samrådsprocessen, hanteringen av certifikaten för de godkända ekonomiska aktörerna och registreringen av dessa certifikat i en databas så att de blir tillgängliga för tullförvaltningarna.

2.   Medlemsstaterna skall i samarbete med kommissionen och senast den ... (11) upprätta och göra klara att tas i drift gemensamma tullportaler som lämnar de ekonomiska aktörerna den information som erfordras för tulltransaktioner i samtliga medlemsstater.

3.   Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna och senast den ... (12) upprätta och göra klar att tas i drift en integrerad tulltaxemiljö som möjliggör anslutning till andra import- och exportrelaterade system inom kommissionen och i medlemsstaterna.

4.   Kommissionen skall i partnerskap med medlemsstaterna i tullpolicygruppen och senast den ... (13) utvärdera de gemensamma funktionella specifikationerna för

| a) | en ram för gemensamma anslutningspunkter, så att de ekonomiska aktörerna kan använda ett enda gränssnitt för att inge elektroniska tulldeklarationer, även om tullförfarandet sker i en annan medlemsstat, |
| --- | --- |

a)

en ram för gemensamma anslutningspunkter, så att de ekonomiska aktörerna kan använda ett enda gränssnitt för att inge elektroniska tulldeklarationer, även om tullförfarandet sker i en annan medlemsstat,

| b) | elektroniska gränssnitt för ekonomiska aktörer, så att de kan sköta alla tullrelaterade ärenden, även om flera medlemsstater är inblandade, med tullmyndigheterna i den medlemsstat där de är etablerade, och |
| --- | --- |

b)

elektroniska gränssnitt för ekonomiska aktörer, så att de kan sköta alla tullrelaterade ärenden, även om flera medlemsstater är inblandade, med tullmyndigheterna i den medlemsstat där de är etablerade, och

| c) | en tjänst som innebär att man via en enda kontaktpunkt (single window) möjliggör ett kontinuerligt flöde av data mellan ekonomiska aktörer och tullförvaltningar, mellan tullmyndigheter och kommissionen samt mellan tullförvaltningar och andra förvaltningar eller organ, och ger ekonomiska aktörer möjlighet att lämna alla uppgifter som krävs för import- eller exportklareringar till tullen, inbegripet uppgifter som krävs enligt annan lagstiftning än tullagstiftningen. |
| --- | --- |

c)

en tjänst som innebär att man via en enda kontaktpunkt (single window) möjliggör ett kontinuerligt flöde av data mellan ekonomiska aktörer och tullförvaltningar, mellan tullmyndigheter och kommissionen samt mellan tullförvaltningar och andra förvaltningar eller organ, och ger ekonomiska aktörer möjlighet att lämna alla uppgifter som krävs för import- eller exportklareringar till tullen, inbegripet uppgifter som krävs enligt annan lagstiftning än tullagstiftningen.

5.   Inom tre år efter en positiv utvärdering av de gemensamma funktionella specifikationerna enligt artikel 4 a och b skall medlemsstaterna i samarbete med kommissionen sträva efter att upprätta ramen med de gemensamma anslutningspunkterna och de elektroniska gränssnitten och göra dem klara att tas i drift.

6.   Medlemsstaterna och kommissionen skall sträva efter att upprätta tjänsterna med en enda kontaktpunkt (single window) och göra dem klara att tas i drift. En utvärdering av framstegen på detta område skall ingå i de rapporter som avses i artikel 12.

7.   Gemenskapen och medlemsstaterna skall ombesörja korrekt underhåll och nödvändiga förbättringar av de system och tjänster som avses i denna artikel.

Artikel 5

Delar och ansvar

1.   Elektroniska tullsystem skall bestå av gemenskapsdelar och nationella delar.

2.   Gemenskapens delar i elektroniska tullsystem skall särskilt omfatta

| a) | dithörande genomförbarhetsstudier och gemensamma funktionella och tekniska systemspecifikationer, |
| --- | --- |

a)

dithörande genomförbarhetsstudier och gemensamma funktionella och tekniska systemspecifikationer,

| b) | gemensamma produkter och tjänster, däribland de nödvändiga gemensamma referenssystemen för tulluppgifter och tullrelaterade uppgifter, |
| --- | --- |

b)

gemensamma produkter och tjänster, däribland de nödvändiga gemensamma referenssystemen för tulluppgifter och tullrelaterade uppgifter,

| c) | tjänster som det gemensamma kommunikationsnätet och det gemensamma systemgränssnittet (CCN/CSI) erbjuder medlemsstaterna, |
| --- | --- |

c)

tjänster som det gemensamma kommunikationsnätet och det gemensamma systemgränssnittet (CCN/CSI) erbjuder medlemsstaterna,

| d) | medlemsstaternas och kommissionens samordnande verksamhet vid genomförande och drift av elektroniska tullsystem inom gemenskapens gemensamma domän, |
| --- | --- |

d)

medlemsstaternas och kommissionens samordnande verksamhet vid genomförande och drift av elektroniska tullsystem inom gemenskapens gemensamma domän,

| e) | kommissionens samordnande verksamhet vid genomförande och drift av elektroniska tullsystem inom gemenskapens yttre domän, med undantag för tjänster som är avsedda att uppfylla nationella krav. |
| --- | --- |

e)

kommissionens samordnande verksamhet vid genomförande och drift av elektroniska tullsystem inom gemenskapens yttre domän, med undantag för tjänster som är avsedda att uppfylla nationella krav.

3.   De nationella delarna i det elektroniska tullsystemet skall särskilt omfatta

| a) | de nationella funktionella och tekniska systemspecifikationerna, |
| --- | --- |

a)

de nationella funktionella och tekniska systemspecifikationerna,

| b) | de nationella systemen, däribland databaser, |
| --- | --- |

b)

de nationella systemen, däribland databaser,

| c) | nätverksanslutningar mellan tullförvaltningar och ekonomiska aktörer och mellan tullförvaltningar och andra förvaltningar eller organ inom samma medlemsstat, |
| --- | --- |

c)

nätverksanslutningar mellan tullförvaltningar och ekonomiska aktörer och mellan tullförvaltningar och andra förvaltningar eller organ inom samma medlemsstat,

| d) | all programvara eller utrustning som en medlemsstat anser krävs för att säkerställa att systemet används fullt ut. |
| --- | --- |

d)

all programvara eller utrustning som en medlemsstat anser krävs för att säkerställa att systemet används fullt ut.

Artikel 6

Kommissionens uppgifter

Kommissionen skall särskilt svara för

| a) | samordning av inrättande, prövning av överensstämmelse, införande, drift och underhåll av gemenskapens delar vad avser elektroniska tullsystem, |
| --- | --- |

a)

samordning av inrättande, prövning av överensstämmelse, införande, drift och underhåll av gemenskapens delar vad avser elektroniska tullsystem,

| b) | samordning av de system och tjänster som anges i detta beslut med andra berörda projekt avseende e-förvaltning på gemenskapsnivå, |
| --- | --- |

b)

samordning av de system och tjänster som anges i detta beslut med andra berörda projekt avseende e-förvaltning på gemenskapsnivå,

| c) | slutförande av de uppgifter som den har tilldelats enligt den fleråriga strategiska plan som anges i artikel 8.2, |
| --- | --- |

c)

slutförande av de uppgifter som den har tilldelats enligt den fleråriga strategiska plan som anges i artikel 8.2,

| d) | samordning av utvecklingen av gemenskapens delar och nationella delar i syfte att synkronisera genomförandet av projekt, |
| --- | --- |

d)

samordning av utvecklingen av gemenskapens delar och nationella delar i syfte att synkronisera genomförandet av projekt,

| e) | samordning på gemenskapsnivå av de elektroniska tulltjänsterna och tjänsterna via en enda kontaktpunkt (single window) i syfte att främja och genomföra dem på nationell nivå, |
| --- | --- |

e)

samordning på gemenskapsnivå av de elektroniska tulltjänsterna och tjänsterna via en enda kontaktpunkt (single window) i syfte att främja och genomföra dem på nationell nivå,

| f) | samordning av utbildningsbehov. |
| --- | --- |

f)

samordning av utbildningsbehov.

Artikel 7

Medlemsstaternas uppgifter

1.   Medlemsstaterna skall särskilt svara för

| a) | samordning av inrättande, prövning av överensstämmelse, införande, drift och underhåll av nationella delar vad avser elektroniska tullsystem, |
| --- | --- |

a)

samordning av inrättande, prövning av överensstämmelse, införande, drift och underhåll av nationella delar vad avser elektroniska tullsystem,

| b) | samordning av de system och tjänster som anges i detta beslut med andra berörda projekt avseende e-förvaltning på nationell nivå, |
| --- | --- |

b)

samordning av de system och tjänster som anges i detta beslut med andra berörda projekt avseende e-förvaltning på nationell nivå,

| c) | slutförande av de uppgifter som de har tilldelats enligt den fleråriga strategiska plan som anges i artikel 8.2, |
| --- | --- |

c)

slutförande av de uppgifter som de har tilldelats enligt den fleråriga strategiska plan som anges i artikel 8.2,

| d) | regelbunden information till kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att deras respektive förvaltningar eller ekonomiska aktörer skall kunna använda elektroniska tullsystem fullt ut, |
| --- | --- |

d)

regelbunden information till kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att deras respektive förvaltningar eller ekonomiska aktörer skall kunna använda elektroniska tullsystem fullt ut,

| e) | främjande och genomförande på nationell nivå av elektroniska tulltjänster och tjänster via en enda kontaktpunkt (single window), |
| --- | --- |

e)

främjande och genomförande på nationell nivå av elektroniska tulltjänster och tjänster via en enda kontaktpunkt (single window),

| f) | erforderlig utbildning av tulltjänstemän och andra behöriga tjänstemän. |
| --- | --- |

f)

erforderlig utbildning av tulltjänstemän och andra behöriga tjänstemän.

2.   Medlemsstaterna skall årligen uppskatta och informera kommissionen om de personalresurser, budgetmedel och tekniska resurser som behövs för att följa artikel 4 och den fleråriga strategiska plan som anges i artikel 8.2.

3.   Om det finns risk för att en åtgärd som en medlemsstat planerar avseende inrättandet eller driften av elektroniska tullsystem skulle kunna äventyra systemens allmänna kompatibilitet eller funktion, skall medlemsstaten informera kommissionen därom innan en sådan åtgärd vidtas.

Artikel 8

Strategi och samordning

1.   Kommissionen skall i partnerskap med medlemsstaterna i tullpolicygruppen säkerställa att

| a) | strategier, nödvändiga resurser och utvecklingsetapper fastställs, |
| --- | --- |

a)

strategier, nödvändiga resurser och utvecklingsetapper fastställs,

| b) | all verksamhet avseende elektronisk tull säkerställs så att resurserna, inbegripet de resurser som redan används på nationell nivå och gemenskapsnivå, används på bästa och effektivaste sätt, |
| --- | --- |

b)

all verksamhet avseende elektronisk tull säkerställs så att resurserna, inbegripet de resurser som redan används på nationell nivå och gemenskapsnivå, används på bästa och effektivaste sätt,

| c) | rättsliga aspekter och aspekter som rör drift, utbildning och IT-utveckling samordnas liksom tillhandahållandet av information om dessa aspekter till tullmyndigheter och ekonomiska aktörer, |
| --- | --- |

c)

rättsliga aspekter och aspekter som rör drift, utbildning och IT-utveckling samordnas liksom tillhandahållandet av information om dessa aspekter till tullmyndigheter och ekonomiska aktörer,

| d) | samtliga berörda parters genomförandeåtgärder samordnas, |
| --- | --- |

d)

samtliga berörda parters genomförandeåtgärder samordnas,

| e) | de tidsfrister som anges i artikel 4 respekteras av samtliga berörda parter. |
| --- | --- |

e)

de tidsfrister som anges i artikel 4 respekteras av samtliga berörda parter.

2.   Kommissionen skall i partnerskap med medlemsstaterna i tullpolicygruppen utarbeta och uppdatera en flerårig strategisk plan med en fördelning av uppgifterna till kommissionen och till medlemsstaterna.

Artikel 9

Resurser

1.   Gemenskapen skall tillhandahålla de personalresurser, budgetmedel och tekniska resurser som behövs för gemenskapens delar vid inrättande, drift och förbättringar av elektroniska tullsystem i enlighet med artikel 4.

2.   Medlemsstaterna skall tillhandahålla de personalresurser, budgetmedel och tekniska resurser som behövs för de nationella delarna vid inrättande, drift och förbättringar av elektroniska tullsystem i enlighet med artikel 4.

Artikel 10

Finansiella bestämmelser

1.   Utan att de kostnader som skall bäras av tredjeländer eller internationella organisationer inom ramen för artikel 2.3 påverkas, skall kostnaderna för genomförandet av detta beslut delas mellan gemenskapen och medlemsstaterna i enlighet med bestämmelserna i punkterna 2 och 3 i denna artikel.

2.   Gemenskapen skall bära kostnaderna för utformning, förvärv, installation, drift och underhåll av gemenskapsdelarna enligt artikel 5.2 i enlighet med Tull 2007-programmet enligt beslut nr 253/2003/EG och eventuella efterföljande program.

3.   Medlemsstaterna skall bära kostnaderna för att inrätta och driva de nationella delarna enligt artikel 5.3, inbegripet gränssnitt med andra förvaltningar eller organ och ekonomiska aktörer.

4.   Medlemsstaterna skall förstärka sitt samarbete för att minimera kostnaderna genom att utveckla modeller för kostnadsfördelning och gemensamma lösningar.

Artikel 11

Kontroll

1.   Kommissionen skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att kontrollera att åtgärder som finansieras via gemenskapens budget utförs i överensstämmelse med detta beslut och att de erhållna resultaten är förenliga med de mål som anges i artikel 2.1 första stycket.

2.   Kommissionen skall i partnerskap med medlemsstaterna i tullpolicygruppen regelbundet övervaka varje enskild medlemsstats och kommissionens framsteg när det gäller efterlevnaden av artikel 4 i syfte att fastställa huruvida målen i artikel 2.1 första stycket har uppnåtts och hur en verksamhet som rör genomförandet av elektroniska tullsystem kan effektiviseras.

Artikel 12

Rapporter

1.   Medlemsstaterna skall regelbundet rapportera till kommissionen om sina framsteg med samtliga uppgifter som de har tilldelats enligt den fleråriga strategiska plan som avses i artikel 8.2. De skall underrätta kommissionen när en sådan uppgift har slutförts.

2.   Medlemsstaterna skall varje år senast den 31 mars överlämna en årlig lägesrapport avseende perioden 1 januari-31 december föregående år. Dessa årliga rapporter skall grundas på ett format som kommissionen skall fastställa i partnerskap med medlemsstaterna i tullpolicygruppen.

3.   Kommissionen skall på grundval av de årliga rapporter som avses i punkt 2 senast den 30 juni varje år upprätta en konsoliderad rapport med en utvärdering av medlemsstaternas och kommissionens framsteg, särskilt vad gäller efterlevnaden av artikel 4, och av det eventuella behovet av en förlängning av de tidsfrister som avses i artikel 4.2, 4.3 och 4.5 samt förelägga rapporten för berörda parter och för tullpolicygruppen för vidare övervägande.

4.   Den konsoliderade rapport som avses i punkt 3 skall dessutom innehålla resultaten av eventuella kontrollbesök. Den skall även innehålla resultatet av andra kontroller samt kan ange de metoder och kriterier som skall användas i en senare utvärdering, särskilt i en utvärdering av i vilken utsträckning de elektroniska tullsystemen är kompatibla och hur de fungerar.

Artikel 13

Samråd med ekonomiska aktörer

Kommissionen och medlemsstaterna skall regelbundet samråda med de ekonomiska aktörerna i alla skeden av förberedandet, utvecklingen och införandet av de system och tjänster som anges i artikel 4.

Kommissionen och medlemsstaterna skall var för sig inrätta en samrådsmekanism som regelbundet för samman ett representativt urval av ekonomiska aktörer.

Artikel 14

Anslutnings- eller kandidatländer

Kommissionen skall underrätta de länder som har erkänts som anslutnings- eller kandidatländer om förberedandet, utvecklingen och införandet av de system och tjänster som anges i artikel 4 och skall låta dem delta.

Artikel 15

Genomförandeåtgärder

Förlängning av de tidsfrister som anges i artikel 4.2, 4.3 och 4.5 skall ske i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 16.2.

Artikel 16

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av tullkodexkommittén.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1-4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 17

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 18

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C 318, 23.12.2006, s. 47.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 12 december 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 23 juli 2007 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  EUT L 144, 30.4.2004, s. 65. Rättat i EUT L 181, 18.5.2004, s. 25.

3

(4)  EUT C 305, 16.12.2003, s. 1.

4

(5)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

5

(6)  EUT L 36, 12.2.2003, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 787/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 12).

6

(7)  EGT L 341, 17.12.2002, s. 1. Beslutet senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 885/2004 (EUT L 168, 1.5.2004, s. 1).

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

8

(9)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

9

(10)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

10

(11)  Tre år efter det att detta beslut har trätt i kraft.

11

(12)  Fem år från och med ikraftträdandet av detta beslut.

12

(13)  Tre år från och med ikraftträdandet av detta beslut.

13

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

Kommissionen överlämnade ovannämnda förslag till rådet den 5 december 2005 (1).

Europaparlamentet avgav sitt yttrande vid första behandlingen den 12 december 2006, utan ändringar i förslaget.

Europeiska Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 13 september 2006 (2).

I enlighet med medbeslutandeförfarandet (artikel 251 i EG-fördraget) antog rådet, med beaktande av parlamentets första behandling, sin gemensamma ståndpunkt om utkastet till beslut den 23 juli 2007.

II.   SYFTE

Syftet med det föreslagna beslutet är att skapa ett instrument för att införa kompatibla och tillgängliga automatiserade tullsystem, både enligt den nu gällande och den kommande moderniserade tullkodexen och för att samordna förfaranden och tjänster. Detta instrument är avsett att skapa nödvändiga utfästelser om att införa olika elektroniska system för tullen och förutsättningarna för framtida utfästelser i fråga om begreppen en enda kontaktpunkt, single window och one-stop-shop. Huvudsyftet är att fastställa vilka åtgärder som måste vidtas och vilka tidsfrister som måste hållas av samtliga berörda parter för att målet i en enkel och papperslös miljö för tullen och handeln skall vara uppnått när den moderniserade tullkodexen träder i kraft.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänt

Rådet delar, i den gemensamma ståndpunkten, förslagets syfte som är att skapa en papperslös miljö för tull och handel. Emellertid är rådet, med tanke på de tekniska svårigheter som vidlåder ett så ambitiöst projekt, och den betydande resurstilldelningen från nationella förvaltningar, för en stegvis metod, som tillåter införandet av de elektroniska systemen med överlappande tidsfrister.

2.   Europaparlamentets ändringar

Europaparlamentet antog inte några ändringar i förslaget.

3.   Nya inslag som införts av rådet

Den gemensamma ståndpunkten skiljer sig från kommissionens förslag framför allt på följande sätt:

| | Skäl 12 och 13
  I dessa nya skäl, jämförda med artiklarna 15 och 16 där kommissionen bemyndigas att anta genomförandeåtgärder, hänvisas till förlängningen av de tidsfrister som anges i artikel 4.2, 4.3 och 4.5. Dessa åtgärder med allmän räckvidd vilka är avsedda att ändra icke väsentliga delar av beslutet, skall antas enligt det föreskrivande förfarandet med kontroll, i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999, ändrat genom beslut 2006/512/EG. |
| --- | --- |

Skäl 12 och 13

I dessa nya skäl, jämförda med artiklarna 15 och 16 där kommissionen bemyndigas att anta genomförandeåtgärder, hänvisas till förlängningen av de tidsfrister som anges i artikel 4.2, 4.3 och 4.5. Dessa åtgärder med allmän räckvidd vilka är avsedda att ändra icke väsentliga delar av beslutet, skall antas enligt det föreskrivande förfarandet med kontroll, i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999, ändrat genom beslut 2006/512/EG.

| | Artikel 1 – Elektroniska tullsystem
  Ordalydelsen har ändrats för att klargöra att det elektroniska utbytet gäller ”uppgifter i tulldeklarationer, handlingar som åtföljer tulldeklarationerna, certifikat och annan relevant information”. |
| --- | --- |

Artikel 1 – Elektroniska tullsystem

Ordalydelsen har ändrats för att klargöra att det elektroniska utbytet gäller ”uppgifter i tulldeklarationer, handlingar som åtföljer tulldeklarationerna, certifikat och annan relevant information”.

| | Artikel 2 – Mål






  — | Punkt 1 c: Orden ”och stoppa farliga och olagliga varor” har utgått, eftersom detta mål redan innefattades i begreppet ”kontroll av varor”. |
| --- | --- | --- |

Artikel 2 – Mål

—

Punkt 1 c: Orden ”och stoppa farliga och olagliga varor” har utgått, eftersom detta mål redan innefattades i begreppet ”kontroll av varor”.

| — | Punkt 1 d: Orden ”bidra till” har lagts till för att ange att elektroniska system som sådana inte kommer att säkerställa att tullar uppbärs, utan kommer att hjälpa tullmyndigheterna att utföra sina uppgifter. Begreppet ”tullar och andra avgifter” har införts, i linje med texten i förslaget om en moderniserad tullkodex. |
| --- | --- |

—

Punkt 1 d: Orden ”bidra till” har lagts till för att ange att elektroniska system som sådana inte kommer att säkerställa att tullar uppbärs, utan kommer att hjälpa tullmyndigheterna att utföra sina uppgifter. Begreppet ”tullar och andra avgifter” har införts, i linje med texten i förslaget om en moderniserad tullkodex.

| — | Punkt 1 e: ordet ”receive” har lagts till i den engelska texten för att avspegla det faktum informationen bör röra sig fram och tillbaka i den internationella leveranskedjan. |
| --- | --- |

—

Punkt 1 e: ordet ”receive” har lagts till i den engelska texten för att avspegla det faktum informationen bör röra sig fram och tillbaka i den internationella leveranskedjan.

| — | Punkt 1 f: Den nya ordalydelsen omorganiserar flödet av data, mellan export- och importländernas myndigheter, och mellan tullmyndigheterna och de ekonomiska aktörerna. |
| --- | --- |

—

Punkt 1 f: Den nya ordalydelsen omorganiserar flödet av data, mellan export- och importländernas myndigheter, och mellan tullmyndigheterna och de ekonomiska aktörerna.

| — | Punkt 2 b: Ordalydelsen har ändrats för att beakta tullrelaterade förfaranden, i linje med de mål som anges i punkt 1. |
| --- | --- |

—

Punkt 2 b: Ordalydelsen har ändrats för att beakta tullrelaterade förfaranden, i linje med de mål som anges i punkt 1.

| — | Punkt 2 c: Subsidiaritetsprincipen, som redan nämns i skäl 11, gäller hela beslutet och bör därför inte upprepas här. |
| --- | --- |

—

Punkt 2 c: Subsidiaritetsprincipen, som redan nämns i skäl 11, gäller hela beslutet och bör därför inte upprepas här.

| — | Punkt 3: Rådet anser att man bör främja att de elektroniska tullsystemen blir kompatibla inte bara med tullsystemen i tredjeländer utan även med internationella organisationer, under förutsättning att det skapas lämpliga finansiella arrangemang för en sådan målsättning. |
| --- | --- |

—

Punkt 3: Rådet anser att man bör främja att de elektroniska tullsystemen blir kompatibla inte bara med tullsystemen i tredjeländer utan även med internationella organisationer, under förutsättning att det skapas lämpliga finansiella arrangemang för en sådan målsättning.

| | Artikel 3 – Utbyte av data






  — | Punkt 1 har omarbetats och förkortats och uttrycket ”tullmyndigheter” har införts, i linje med förslaget till en moderniserad tullkodex. Under led c har utbyte av data begränsats till offentliga organ. |
| --- | --- | --- |

Artikel 3 – Utbyte av data

—

Punkt 1 har omarbetats och förkortats och uttrycket ”tullmyndigheter” har införts, i linje med förslaget till en moderniserad tullkodex. Under led c har utbyte av data begränsats till offentliga organ.

| — | För att ta hänsyn till den nuvarande gemenskapslagstiftningen om dataskydd har rådet infört en ny punkt 2 om utlämnande eller meddelande av uppgifter. |
| --- | --- |

—

För att ta hänsyn till den nuvarande gemenskapslagstiftningen om dataskydd har rådet infört en ny punkt 2 om utlämnande eller meddelande av uppgifter.

| | Artikel 4 – System, tjänster och tidsfrister
  Artikel 4 har ändrats för att möjliggöra överlappande tidsfrister, en metod som rådet anser lämpligare för genomförande av de system och tjänster som planeras i förslaget.






  — | Punkt 1: Enligt den gemensamma ståndpunkten åläggs medlemsstaterna att göra de elektroniska system som anges i led a-c klara att tas i drift (inte bara att upprätta dem) i enlighet med de krav och tidsfrister som fastställs i gällande lagstiftning. |
| --- | --- | --- |

Artikel 4 – System, tjänster och tidsfrister

Artikel 4 har ändrats för att möjliggöra överlappande tidsfrister, en metod som rådet anser lämpligare för genomförande av de system och tjänster som planeras i förslaget.

—

Punkt 1: Enligt den gemensamma ståndpunkten åläggs medlemsstaterna att göra de elektroniska system som anges i led a-c klara att tas i drift (inte bara att upprätta dem) i enlighet med de krav och tidsfrister som fastställs i gällande lagstiftning.

| — | Punkt 1 a: Import- och exportsystemen skall samverka med transiteringssystemet (redan genomfört). Elektroniska gränssnitt har flyttats under punkt 4 b. |
| --- | --- |

—

Punkt 1 a: Import- och exportsystemen skall samverka med transiteringssystemet (redan genomfört). Elektroniska gränssnitt har flyttats under punkt 4 b.

| — | Punkt 1 b: Registreringssystemet för ekonomiska aktörer, som även skall göra det möjligt att identifiera dem och samverka med de godkända ekonomiska aktörernas system, skall ta hänsyn till befintliga gemenskapssystem eller nationella system för att undvika överlappningar eller onödiga kostnader. |
| --- | --- |

—

Punkt 1 b: Registreringssystemet för ekonomiska aktörer, som även skall göra det möjligt att identifiera dem och samverka med de godkända ekonomiska aktörernas system, skall ta hänsyn till befintliga gemenskapssystem eller nationella system för att undvika överlappningar eller onödiga kostnader.

| — | Punkt 1 c: Införandet av denna nya punkt följer av förslaget till en moderniserad tullkodex och den roll som den godkända ekonomiska aktören tilldelas där. Gemensamma tullportaler har flyttats till punkt 2. |
| --- | --- |

—

Punkt 1 c: Införandet av denna nya punkt följer av förslaget till en moderniserad tullkodex och den roll som den godkända ekonomiska aktören tilldelas där. Gemensamma tullportaler har flyttats till punkt 2.

| — | Punkt 2: Bestämmelse som flyttats från punkt 1 c. Formuleringen har ändrats, men innehållet i denna bestämmelse om gemensamma tullportaler är oförändrat. |
| --- | --- |

—

Punkt 2: Bestämmelse som flyttats från punkt 1 c. Formuleringen har ändrats, men innehållet i denna bestämmelse om gemensamma tullportaler är oförändrat.

| — | Punkt 3: Bestämmelse som flyttats från punkt 2 b. Formuleringen har ändrats, men innehållet i denna bestämmelse om en integrerad tulltaxemiljö är oförändrat. |
| --- | --- |

—

Punkt 3: Bestämmelse som flyttats från punkt 2 b. Formuleringen har ändrats, men innehållet i denna bestämmelse om en integrerad tulltaxemiljö är oförändrat.

| — | Punkt 4: För att garantera att de mål som fastställs i förslaget med säkerhet kan uppnås anser rådet att kommissionen, inom tre år efter det att detta beslut har trätt i kraft och i partnerskap med medlemsstaterna, skall utvärdera de gemensamma funktionella specifikationerna för en ram för en enda anslutningspunkt, elektroniska gränssnitt för ekonomiska aktörer (tidigare i punkt 1 a) och tjänster via en enda kontaktpunkt. |
| --- | --- |

—

Punkt 4: För att garantera att de mål som fastställs i förslaget med säkerhet kan uppnås anser rådet att kommissionen, inom tre år efter det att detta beslut har trätt i kraft och i partnerskap med medlemsstaterna, skall utvärdera de gemensamma funktionella specifikationerna för en ram för en enda anslutningspunkt, elektroniska gränssnitt för ekonomiska aktörer (tidigare i punkt 1 a) och tjänster via en enda kontaktpunkt.

| — | Punkt 5: Inom tre år efter en positiv utvärdering enligt punkt 4 skall medlemsstaterna sträva efter att upprätta ramen för en enda kontaktpunkt och de elektroniska gränssnitten för ekonomiska aktörer och göra dem klara att tas i drift. |
| --- | --- |

—

Punkt 5: Inom tre år efter en positiv utvärdering enligt punkt 4 skall medlemsstaterna sträva efter att upprätta ramen för en enda kontaktpunkt och de elektroniska gränssnitten för ekonomiska aktörer och göra dem klara att tas i drift.

| — | Punkt 6: Medlemsstaterna och kommissionen skall sträva efter att upprätta tjänsterna med en enda kontaktpunkt och göra dem klara att tas i drift, och framstegen på detta område skall utvärderas och rapporteras i enlighet med artikel 12. |
| --- | --- |

—

Punkt 6: Medlemsstaterna och kommissionen skall sträva efter att upprätta tjänsterna med en enda kontaktpunkt och göra dem klara att tas i drift, och framstegen på detta område skall utvärderas och rapporteras i enlighet med artikel 12.

| — | Punkt 7: Den nya formuleringen gör det möjligt att ombesörja såväl underhåll som förbättringar av de system som anges i ovanstående punkter. |
| --- | --- |

—

Punkt 7: Den nya formuleringen gör det möjligt att ombesörja såväl underhåll som förbättringar av de system som anges i ovanstående punkter.

| | Artikel 5 – Delar och ansvar
  Ändringarna i artikel 5 klargör ansvarsområdena för gemenskapsdelar och nationella delar, men förteckningen har inte gjorts uttömmande, och till gemenskapsdelarna läggs genomförbarhetsstudier och de gemensamma systemspecifikationerna specificeras. |
| --- | --- |

Artikel 5 – Delar och ansvar

Ändringarna i artikel 5 klargör ansvarsområdena för gemenskapsdelar och nationella delar, men förteckningen har inte gjorts uttömmande, och till gemenskapsdelarna läggs genomförbarhetsstudier och de gemensamma systemspecifikationerna specificeras.

| | Artikel 6 – Kommissionens uppgifter






  — | Led a: Införande av de elektroniska tullsystemen har lagts till uppgifterna men förteckningen har inte gjorts uttömmande. |
| --- | --- | --- |

Artikel 6 – Kommissionens uppgifter

—

Led a: Införande av de elektroniska tullsystemen har lagts till uppgifterna men förteckningen har inte gjorts uttömmande.

| — | Led c: Rådet införde denna bestämmelse för att koppla de uppgifter som skall slutföras av kommissionen till den fleråriga strategiska planen (som fastställs i artikel 8.2). |
| --- | --- |

—

Led c: Rådet införde denna bestämmelse för att koppla de uppgifter som skall slutföras av kommissionen till den fleråriga strategiska planen (som fastställs i artikel 8.2).

| — | Led e: Rådet anser att kommissionens samordning på gemenskapsnivå av de elektroniska tulltjänsterna och tjänsterna via en enda kontaktpunkt även bör befordra främjandet och genomförandet av dessa tjänster på nationell nivå. |
| --- | --- |

—

Led e: Rådet anser att kommissionens samordning på gemenskapsnivå av de elektroniska tulltjänsterna och tjänsterna via en enda kontaktpunkt även bör befordra främjandet och genomförandet av dessa tjänster på nationell nivå.

| — | Led f: Rådet anser att samordningen av utbildningsbehov ankommer på kommissionen. |
| --- | --- |

—

Led f: Rådet anser att samordningen av utbildningsbehov ankommer på kommissionen.

| | Artikel 7 – Medlemsstaternas uppgifter






  — | Punkt 1 a: Införandet av elektroniska tullsystem har lagts till uppgifterna, men förteckningen över dessa har inte gjorts uttömmande (i linje med artikel 6 a). |
| --- | --- | --- |

Artikel 7 – Medlemsstaternas uppgifter

—

Punkt 1 a: Införandet av elektroniska tullsystem har lagts till uppgifterna, men förteckningen över dessa har inte gjorts uttömmande (i linje med artikel 6 a).

| — | Punkt 1 f: Utbildning har lagts till förteckningen över de uppgifter som ankommer på medlemsstaterna (bestämmelsen återspeglar artikel 6 f). |
| --- | --- |

—

Punkt 1 f: Utbildning har lagts till förteckningen över de uppgifter som ankommer på medlemsstaterna (bestämmelsen återspeglar artikel 6 f).

| — | Punkt 2: Rådet anser att medlemsstaterna årligen bör informera kommissionen om vilka resurser som behövs för att följa artikel 4 och den fleråriga strategiska planen. |
| --- | --- |

—

Punkt 2: Rådet anser att medlemsstaterna årligen bör informera kommissionen om vilka resurser som behövs för att följa artikel 4 och den fleråriga strategiska planen.

| — | Punkt 3: Rådet anser att medlemsstaterna bör informera kommissionen, och inte söka dess godkännande, före en åtgärd avseende de elektroniska tullsystemen som skulle kunna riskera systemens allmänna kompatibilitet eller funktion. |
| --- | --- |

—

Punkt 3: Rådet anser att medlemsstaterna bör informera kommissionen, och inte söka dess godkännande, före en åtgärd avseende de elektroniska tullsystemen som skulle kunna riskera systemens allmänna kompatibilitet eller funktion.

| | Artikel 8 – Strategi och samordning
  Rådet har ändrat rubriken på artikel 8 för att framhäva vikten av en välfungerande samordning och dito strategi för genomförandet av system och tjänster i enlighet med förslaget. I punkt 1 c har man lagt till samordning av informationen till tullmyndigheter och ekonomiska aktörer. Punkt 1 e har anpassats till den nya lydelsen av artikel 4. |
| --- | --- |

Artikel 8 – Strategi och samordning

Rådet har ändrat rubriken på artikel 8 för att framhäva vikten av en välfungerande samordning och dito strategi för genomförandet av system och tjänster i enlighet med förslaget. I punkt 1 c har man lagt till samordning av informationen till tullmyndigheter och ekonomiska aktörer. Punkt 1 e har anpassats till den nya lydelsen av artikel 4.

| | Artikel 10 – Finansiella bestämmelser






  — | Punkt 1 skapar en koppling till artikel 2.3 och de kostnader som i enlighet med denna bestämmelse skall bäras av tredjeländer och internationella organisationer. |
| --- | --- | --- |

Artikel 10 – Finansiella bestämmelser

—

Punkt 1 skapar en koppling till artikel 2.3 och de kostnader som i enlighet med denna bestämmelse skall bäras av tredjeländer och internationella organisationer.

| — | Punkt 4: Första delen av denna bestämmelse har flyttats till artikel 7.2. |
| --- | --- |

—

Punkt 4: Första delen av denna bestämmelse har flyttats till artikel 7.2.

| | Artikel 12 – Rapporter






  — | Punkt 2 har ändrats, varvid datum för överlämnandet av den årliga rapporten har senarelagts till mars, så att medlemsstaterna ges tillräckligt med tid för att utarbeta rapporterna, vilka skall grundas på ett standardformat. |
| --- | --- | --- |

Artikel 12 – Rapporter

—

Punkt 2 har ändrats, varvid datum för överlämnandet av den årliga rapporten har senarelagts till mars, så att medlemsstaterna ges tillräckligt med tid för att utarbeta rapporterna, vilka skall grundas på ett standardformat.

| — | I punkt 3 senarelägger rådet därför – från mars till juni – datum för överlämnandet av den konsoliderade årliga rapport som skall utarbetas av kommissionen. I den konsoliderade rapporten skall man även utvärdera medlemsstaternas och kommissionens framsteg, särskilt vad gäller genomförandet av de system och tjänster som anges i artikel 4, och av det eventuella behovet av en förlängning av de tidsfrister som anges i den artikeln. Den konsoliderade rapporten, som även skall föreläggas för tullpolicygruppen, bör återge resultatet av eventuella kontrollbesök från kommissionens sida. |
| --- | --- |

—

I punkt 3 senarelägger rådet därför – från mars till juni – datum för överlämnandet av den konsoliderade årliga rapport som skall utarbetas av kommissionen. I den konsoliderade rapporten skall man även utvärdera medlemsstaternas och kommissionens framsteg, särskilt vad gäller genomförandet av de system och tjänster som anges i artikel 4, och av det eventuella behovet av en förlängning av de tidsfrister som anges i den artikeln. Den konsoliderade rapporten, som även skall föreläggas för tullpolicygruppen, bör återge resultatet av eventuella kontrollbesök från kommissionens sida.

| | Artikel 15 – Genomförandeåtgärder
  I denna nya bestämmelse anger rådet att kommissionen i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll skall anta genomförandeåtgärder med förlängning av tidsfristerna enligt artikel 4.2, 4.3 och 4.5. |
| --- | --- |

Artikel 15 – Genomförandeåtgärder

I denna nya bestämmelse anger rådet att kommissionen i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll skall anta genomförandeåtgärder med förlängning av tidsfristerna enligt artikel 4.2, 4.3 och 4.5.

| | Artikel 16 – Kommittéförfarande
  I denna nya bestämmelse anges den kommitté vars uppgift är att bistå kommissionen vid antagandet av de genomförandeåtgärder som avses i artikel 15. |
| --- | --- |

Artikel 16 – Kommittéförfarande

I denna nya bestämmelse anges den kommitté vars uppgift är att bistå kommissionen vid antagandet av de genomförandeåtgärder som avses i artikel 15.

IV.   SAMMANFATTNING

Den gemensamma ståndpunkten, som enhälligt har antagits av rådet och som har kommissionens stöd, har utformats för att, inom en realistisk tidsram och med beaktande av de tekniska och politiska utmaningarna förknippade därmed, uppnå det föreslagna beslutets syfte, vilket är att skapa en papperslös miljö för tullen och handeln samt att inrätta ett instrument för genomförande av kompatibla och tillgängliga automatiserade tullsystem och för samordning av processer och tjänster.

---

(1)  EUT C 49, 28.2.2006, s. 37.

(2)  EUT C ...

---

| 16.10.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 242/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 242/11

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 12/2007

antagen av rådet den 23 juli 2007

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv .../.../EG av den ... om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 242 E/02)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Marina vatten under Europeiska unionens medlemsstaters suveränitet och jurisdiktion inbegriper Medelhavet, Östersjön, Svarta havet och nordöstra Atlanten samt vattnen runt Azorerna, Madeira och Kanarieöarna. |
| --- | --- |

(1)

Marina vatten under Europeiska unionens medlemsstaters suveränitet och jurisdiktion inbegriper Medelhavet, Östersjön, Svarta havet och nordöstra Atlanten samt vattnen runt Azorerna, Madeira och Kanarieöarna.

| (2) | Det är uppenbart att den belastning som de marina naturresurserna och de marina ekosystemtjänsterna utsätts för ofta är alltför stor och att gemenskapen måste minska sin påverkan på de marina vattnen. |
| --- | --- |

(2)

Det är uppenbart att den belastning som de marina naturresurserna och de marina ekosystemtjänsterna utsätts för ofta är alltför stor och att gemenskapen måste minska sin påverkan på de marina vattnen.

| (3) | Den marina miljön är ett värdefullt arv som måste skyddas, bevaras och om möjligt återställas med det slutliga målet att bevara den biologiska mångfalden och skapa variationsrika och dynamiska oceaner och hav som är rena, friska och produktiva. Detta direktiv bör i det avseendet utgöra miljöpelaren i Europeiska unionens framtida havspolitik. |
| --- | --- |

(3)

Den marina miljön är ett värdefullt arv som måste skyddas, bevaras och om möjligt återställas med det slutliga målet att bevara den biologiska mångfalden och skapa variationsrika och dynamiska oceaner och hav som är rena, friska och produktiva. Detta direktiv bör i det avseendet utgöra miljöpelaren i Europeiska unionens framtida havspolitik.

| (4) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (4) har en temainriktad strategi för skydd och bevarande av den marina miljön utarbetats med det övergripande målet att främja ett hållbart utnyttjande av haven och bevara de marina ekosystemen. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (4) har en temainriktad strategi för skydd och bevarande av den marina miljön utarbetats med det övergripande målet att främja ett hållbart utnyttjande av haven och bevara de marina ekosystemen.

| (5) | Utvecklingen och genomförandet av den temainriktade strategin bör syfta till bevarande av de marina ekosystemen. Detta tillvägagångssätt bör omfatta skyddade områden och behandla all mänsklig verksamhet som påverkar den marina miljön. |
| --- | --- |

(5)

Utvecklingen och genomförandet av den temainriktade strategin bör syfta till bevarande av de marina ekosystemen. Detta tillvägagångssätt bör omfatta skyddade områden och behandla all mänsklig verksamhet som påverkar den marina miljön.

| (6) | Det är nödvändigt att fortsätta att fastställa biologiska och miljörelaterade mål och referensramar mot bakgrund av målen i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (5) (nedan kallat ”livsmiljödirektivet”), rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (6) (nedan kallat ”fågeldirektivet”), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (7) samt tillämpliga internationella avtal. |
| --- | --- |

(6)

Det är nödvändigt att fortsätta att fastställa biologiska och miljörelaterade mål och referensramar mot bakgrund av målen i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (5) (nedan kallat ”livsmiljödirektivet”), rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (6) (nedan kallat ”fågeldirektivet”), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (7) samt tillämpliga internationella avtal.

| (7) | Genom att tillämpa en ekosystembaserad strategi för förvaltning av mänskliga aktiviteter samtidigt som ett hållbart utnyttjande av marina varor och tjänster möjliggörs, bör man prioritera insatser som syftar till att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus i gemenskapens marina miljö, att fortsätta skydda och bevara denna miljö och se till att vidare försämring förhindras. |
| --- | --- |

(7)

Genom att tillämpa en ekosystembaserad strategi för förvaltning av mänskliga aktiviteter samtidigt som ett hållbart utnyttjande av marina varor och tjänster möjliggörs, bör man prioritera insatser som syftar till att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus i gemenskapens marina miljö, att fortsätta skydda och bevara denna miljö och se till att vidare försämring förhindras.

| (8) | För att nå dessa mål krävs ett tydligt och sammanhållet regelverk. Denna ram bör bidra till samstämmighet mellan olika politikområden och främja integrering av miljöfrågor i annan politik, såsom den gemensamma fiskeripolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken och annan relevant gemenskapspolitik. Regelverket bör ge en övergripande handlingsram och bidra till att de åtgärder som vidtas är samordnade, konsekventa och väl integrerade med åtgärder enligt annan gemenskapslagstiftning och internationella avtal. |
| --- | --- |

(8)

För att nå dessa mål krävs ett tydligt och sammanhållet regelverk. Denna ram bör bidra till samstämmighet mellan olika politikområden och främja integrering av miljöfrågor i annan politik, såsom den gemensamma fiskeripolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken och annan relevant gemenskapspolitik. Regelverket bör ge en övergripande handlingsram och bidra till att de åtgärder som vidtas är samordnade, konsekventa och väl integrerade med åtgärder enligt annan gemenskapslagstiftning och internationella avtal.

| (9) | De varierande förhållandena, problemen och behoven i de marina regioner eller delregioner som utgör gemenskapens marina miljö kräver olika och specifika lösningar. Denna mångfald bör beaktas i alla skeden av utarbetande av marina strategier, men särskilt vid utarbetande, planering och genomförande av åtgärder för att uppnå ett en god miljöstatus i gemenskapens marina miljö på nivån marina regioner och delregioner. |
| --- | --- |

(9)

De varierande förhållandena, problemen och behoven i de marina regioner eller delregioner som utgör gemenskapens marina miljö kräver olika och specifika lösningar. Denna mångfald bör beaktas i alla skeden av utarbetande av marina strategier, men särskilt vid utarbetande, planering och genomförande av åtgärder för att uppnå ett en god miljöstatus i gemenskapens marina miljö på nivån marina regioner och delregioner.

| (10) | Varje medlemsstat bör därför för sina marina vatten utarbeta en marin strategi som, samtidigt som den är specifik för medlemsstatens egna vatten, återspeglar de aspekter som gäller för hela den berörda marina regionen eller delregionen. De marina strategierna bör leda till genomförandet av åtgärdsprogram som är utformade för att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus. Medlemsstaterna bör dock inte åläggas att vidta särskilda åtgärder när det inte finns någon betydande risk för den marina miljön eller när kostnaderna skulle var oproportionerliga i förhållande till risken, förutsatt att alla beslut om att inte vidta någon åtgärd är vederbörligen motiverade. |
| --- | --- |

(10)

Varje medlemsstat bör därför för sina marina vatten utarbeta en marin strategi som, samtidigt som den är specifik för medlemsstatens egna vatten, återspeglar de aspekter som gäller för hela den berörda marina regionen eller delregionen. De marina strategierna bör leda till genomförandet av åtgärdsprogram som är utformade för att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus. Medlemsstaterna bör dock inte åläggas att vidta särskilda åtgärder när det inte finns någon betydande risk för den marina miljön eller när kostnaderna skulle var oproportionerliga i förhållande till risken, förutsatt att alla beslut om att inte vidta någon åtgärd är vederbörligen motiverade.

| (11) | På grund av den marina miljöns gränsöverskridande karaktär bör medlemsstaterna samarbeta för att se till att utarbetandet av de marina strategierna samordnas inom varje marin region eller delregion. Eftersom marina regioner och delregioner delas både med andra medlemsstater och med tredjeländer, bör medlemsstaterna göra sitt yttersta för att säkerställa nära samordning med alla berörda medlemsstater och tredjeländer. Om det är lämpligt och praktiskt genomförbart, bör befintliga institutionella strukturer i de marina regionerna eller delregionerna, särskilt regionala havskonventioner, användas för att säkerställa denna samordning. |
| --- | --- |

(11)

På grund av den marina miljöns gränsöverskridande karaktär bör medlemsstaterna samarbeta för att se till att utarbetandet av de marina strategierna samordnas inom varje marin region eller delregion. Eftersom marina regioner och delregioner delas både med andra medlemsstater och med tredjeländer, bör medlemsstaterna göra sitt yttersta för att säkerställa nära samordning med alla berörda medlemsstater och tredjeländer. Om det är lämpligt och praktiskt genomförbart, bör befintliga institutionella strukturer i de marina regionerna eller delregionerna, särskilt regionala havskonventioner, användas för att säkerställa denna samordning.

| (12) | Medlemsstater som gränsar till samma marina region eller delregion som omfattas av detta direktiv bör, om havets tillstånd är så kritiskt att det krävs omedelbara insatser, eftersträva att enas om en åtgärdsplan i vilken ingår ett tidigareläggande av åtgärdsprogrammen. I sådana fall bör kommissionen uppmanas att överväga tillhandahållande av stöd till medlemsstaterna för deras förstärkta insatser för att förbättra den marina miljön genom att göra den berörda regionen till ett pilotprojekt. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstater som gränsar till samma marina region eller delregion som omfattas av detta direktiv bör, om havets tillstånd är så kritiskt att det krävs omedelbara insatser, eftersträva att enas om en åtgärdsplan i vilken ingår ett tidigareläggande av åtgärdsprogrammen. I sådana fall bör kommissionen uppmanas att överväga tillhandahållande av stöd till medlemsstaterna för deras förstärkta insatser för att förbättra den marina miljön genom att göra den berörda regionen till ett pilotprojekt.

| (13) | Alla medlemsstater har inte marina vatten enligt definitionen i detta direktiv, och därför bör verkan av de bestämmelser i detta direktiv som uteslutande riktar sig till medlemsstater som har marina vatten begränsas till dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(13)

Alla medlemsstater har inte marina vatten enligt definitionen i detta direktiv, och därför bör verkan av de bestämmelser i detta direktiv som uteslutande riktar sig till medlemsstater som har marina vatten begränsas till dessa medlemsstater.

| (14) | Eftersom åtgärder på internationell nivå är nödvändiga för att uppnå samarbete och samordning, bör detta direktiv ytterligare stärka samstämmigheten i gemenskapens och medlemsstaternas bidrag enligt internationella avtal. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom åtgärder på internationell nivå är nödvändiga för att uppnå samarbete och samordning, bör detta direktiv ytterligare stärka samstämmigheten i gemenskapens och medlemsstaternas bidrag enligt internationella avtal.

| (15) | Gemenskapen och dess medlemsstater är alla parter i Förenta nationernas havsrättskonvention, godkänd genom rådets beslut 98/392/EG av den 23 mars 1998 om Europeiska gemenskapens ingående av Förenta nationernas havsrättskonvention och avtalet av den 28 juli 1994 om genomförande av del XI i denna konvention (8). Gemenskapens och dess medlemsstaters skyldigheter enligt dessa avtal bör därför beaktas fullt ut i detta direktiv. |
| --- | --- |

(15)

Gemenskapen och dess medlemsstater är alla parter i Förenta nationernas havsrättskonvention, godkänd genom rådets beslut 98/392/EG av den 23 mars 1998 om Europeiska gemenskapens ingående av Förenta nationernas havsrättskonvention och avtalet av den 28 juli 1994 om genomförande av del XI i denna konvention (8). Gemenskapens och dess medlemsstaters skyldigheter enligt dessa avtal bör därför beaktas fullt ut i detta direktiv.

| (16) | Detta direktiv bör också stödja gemenskapens tydliga ställningstagande inom ramen för konventionen om biologisk mångfald, godkänd genom rådets beslut 93/626/EEG (9), när det gäller att hejda förlusten av biologisk mångfald, få till stånd ett bevarandeinriktat och hållbart utnyttjande av den marina biologiska mångfalden och skapa ett globalt nätverk av skyddade marina områden senast 2012. Det bör också bidra till uppnåendet av de mål som beslutades vid det sjunde partsmötet om konventionen om biologisk mångfald. Mötet antog ett omfattande arbetsprogram om biologisk mångfald i hav och kustnära områden, med ett antal mål och verksamheter som syftar till att hejda förlusten av biologisk mångfald nationellt, regionalt och globalt och till att säkra de marina ekosystemens förmåga att tillhandahålla varor och tjänster. Dessutom antogs ett arbetsprogram om skyddade områden i syfte att inrätta och underhålla ekologiskt representativa system av skyddade marina områden senast 2012. Medlemsstaternas skyldighet att utse Natura 2000-områden enligt fågeldirektivets och livsmiljödirektivet kommer att ge ett viktigt bidrag till denna process. |
| --- | --- |

(16)

Detta direktiv bör också stödja gemenskapens tydliga ställningstagande inom ramen för konventionen om biologisk mångfald, godkänd genom rådets beslut 93/626/EEG (9), när det gäller att hejda förlusten av biologisk mångfald, få till stånd ett bevarandeinriktat och hållbart utnyttjande av den marina biologiska mångfalden och skapa ett globalt nätverk av skyddade marina områden senast 2012. Det bör också bidra till uppnåendet av de mål som beslutades vid det sjunde partsmötet om konventionen om biologisk mångfald. Mötet antog ett omfattande arbetsprogram om biologisk mångfald i hav och kustnära områden, med ett antal mål och verksamheter som syftar till att hejda förlusten av biologisk mångfald nationellt, regionalt och globalt och till att säkra de marina ekosystemens förmåga att tillhandahålla varor och tjänster. Dessutom antogs ett arbetsprogram om skyddade områden i syfte att inrätta och underhålla ekologiskt representativa system av skyddade marina områden senast 2012. Medlemsstaternas skyldighet att utse Natura 2000-områden enligt fågeldirektivets och livsmiljödirektivet kommer att ge ett viktigt bidrag till denna process.

| (17) | Detta direktiv bör bidra till uppfyllandet av gemenskapens och medlemsstaternas skyldigheter och avgörande åtaganden enligt flera tillämpliga internationella avtal om att skydda den marina miljön från föroreningar. Det gäller konventionen om skydd av Östersjöområdets marina miljö, godkänd genom rådets beslut 94/157/EG (10), konventionen om skydd av den marina miljön i nordöstra Atlanten, godkänd genom rådets beslut 98/249/EG (11), inklusive dess nya bilaga V om skydd och bevarande av ekosystem och biologisk mångfald i havsområdet och härtill hörande tillägg 3, godkända genom rådets beslut 2000/340/EG (12), konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion, godkänd genom rådets beslut 77/585/EEG (13), och ändringarna i denna från 1995, godkända genom rådets beslut 1999/802/EG (14), liksom dess protokoll om skyddet av Medelhavet mot förorening från landbaserade källor, godkänt genom rådets beslut 83/101/EEG (15), och ändringarna i detta från 1996, godkända genom rådets beslut 1999/801/EG (16). Detta direktiv bör också bidra till uppfyllandet av medlemsstaternas skyldigheter enligt konventionen om skydd av Svarta havet mot föroreningar, enligt vilken de har gjort betydande åtaganden när det gäller skyddet av den marina miljön mot förorening och i vilken gemenskapen ännu inte är part men har observatörsstatus. |
| --- | --- |

(17)

Detta direktiv bör bidra till uppfyllandet av gemenskapens och medlemsstaternas skyldigheter och avgörande åtaganden enligt flera tillämpliga internationella avtal om att skydda den marina miljön från föroreningar. Det gäller konventionen om skydd av Östersjöområdets marina miljö, godkänd genom rådets beslut 94/157/EG (10), konventionen om skydd av den marina miljön i nordöstra Atlanten, godkänd genom rådets beslut 98/249/EG (11), inklusive dess nya bilaga V om skydd och bevarande av ekosystem och biologisk mångfald i havsområdet och härtill hörande tillägg 3, godkända genom rådets beslut 2000/340/EG (12), konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion, godkänd genom rådets beslut 77/585/EEG (13), och ändringarna i denna från 1995, godkända genom rådets beslut 1999/802/EG (14), liksom dess protokoll om skyddet av Medelhavet mot förorening från landbaserade källor, godkänt genom rådets beslut 83/101/EEG (15), och ändringarna i detta från 1996, godkända genom rådets beslut 1999/801/EG (16). Detta direktiv bör också bidra till uppfyllandet av medlemsstaternas skyldigheter enligt konventionen om skydd av Svarta havet mot föroreningar, enligt vilken de har gjort betydande åtaganden när det gäller skyddet av den marina miljön mot förorening och i vilken gemenskapen ännu inte är part men har observatörsstatus.

| (18) | Tredjeländer med marina vatten i samma marina region eller delregion som en medlemsstat bör inbjudas att delta i den process som anges i detta direktiv och därigenom göra det lättare att uppnå god miljöstatus i den marina regionen eller delregionen. |
| --- | --- |

(18)

Tredjeländer med marina vatten i samma marina region eller delregion som en medlemsstat bör inbjudas att delta i den process som anges i detta direktiv och därigenom göra det lättare att uppnå god miljöstatus i den marina regionen eller delregionen.

| (19) | För att målen i detta direktiv skall kunna nås, är det avgörande att integrera målsättningen vad gäller bevarandet, förvaltningsåtgärderna och övervaknings- och utvärderingsverksamheten för de marina skyddsområden som medlemsstaterna kan vilja utse som en del av åtgärdsprogram. |
| --- | --- |

(19)

För att målen i detta direktiv skall kunna nås, är det avgörande att integrera målsättningen vad gäller bevarandet, förvaltningsåtgärderna och övervaknings- och utvärderingsverksamheten för de marina skyddsområden som medlemsstaterna kan vilja utse som en del av åtgärdsprogram.

| (20) | Åtgärdsprogram som genomförs inom de marina strategierna blir effektiva, endast om de bygger på goda kunskaper om den marina miljöns tillstånd i ett visst område och om de för varje medlemsstat anpassas så väl som möjligt till behoven i de aktuella vattnen och med hänsyn till de allmänna förhållanden som råder i den marina regionen eller delregionen. Bestämmelser bör därför införas om att på nationell nivå utarbeta en lämplig ram, som bland annat omfattar marinvetenskaplig forskning och övervakningsoperationer, för ett välgrundat beslutsfattande. På gemenskapsnivå bör stöd till tillhörande forskning fortlöpande införlivas i forsknings- och utvecklingspolitiken. Erkännandet av de marina frågorna i sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling är ett viktigt steg i denna riktning. |
| --- | --- |

(20)

Åtgärdsprogram som genomförs inom de marina strategierna blir effektiva, endast om de bygger på goda kunskaper om den marina miljöns tillstånd i ett visst område och om de för varje medlemsstat anpassas så väl som möjligt till behoven i de aktuella vattnen och med hänsyn till de allmänna förhållanden som råder i den marina regionen eller delregionen. Bestämmelser bör därför införas om att på nationell nivå utarbeta en lämplig ram, som bland annat omfattar marinvetenskaplig forskning och övervakningsoperationer, för ett välgrundat beslutsfattande. På gemenskapsnivå bör stöd till tillhörande forskning fortlöpande införlivas i forsknings- och utvecklingspolitiken. Erkännandet av de marina frågorna i sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling är ett viktigt steg i denna riktning.

| (21) | Som ett första steg i utformningen av åtgärdsprogrammen bör medlemsstaterna inom en marin region eller delregion analysera de förhållanden som råder i deras marina vatten samt belastningar och påverkan på dessa, identifiera de viktigaste faktorerna som belastar och påverkar dessa vatten, och göra en ekonomisk och social analys av deras användning och av de kostnader som förstöringen av den marina miljön för med sig. De får använda bedömningar som redan har gjorts i samband med de regionala havskonventionerna som grund för sina analyser. |
| --- | --- |

(21)

Som ett första steg i utformningen av åtgärdsprogrammen bör medlemsstaterna inom en marin region eller delregion analysera de förhållanden som råder i deras marina vatten samt belastningar och påverkan på dessa, identifiera de viktigaste faktorerna som belastar och påverkar dessa vatten, och göra en ekonomisk och social analys av deras användning och av de kostnader som förstöringen av den marina miljön för med sig. De får använda bedömningar som redan har gjorts i samband med de regionala havskonventionerna som grund för sina analyser.

| (22) | På grundval av dessa analyser bör medlemsstaterna sedan fastställa ett antal faktorer som kännetecknar en god miljöstatus i de marina vattnen. För detta ändamål bör kriterier och metodstandarder utarbetas för att garantera enhetlighet och möjliggöra jämförelse mellan marina regioner och delregioner av i vilken grad de har uppnått god miljöstatus. |
| --- | --- |

(22)

På grundval av dessa analyser bör medlemsstaterna sedan fastställa ett antal faktorer som kännetecknar en god miljöstatus i de marina vattnen. För detta ändamål bör kriterier och metodstandarder utarbetas för att garantera enhetlighet och möjliggöra jämförelse mellan marina regioner och delregioner av i vilken grad de har uppnått god miljöstatus.

| (23) | Nästa steg i arbetet för att uppnå en god miljöstatus bör vara att fastställa miljömål och program för löpande övervakning, så att de marina vattnens tillstånd kan utvärderas regelbundet. |
| --- | --- |

(23)

Nästa steg i arbetet för att uppnå en god miljöstatus bör vara att fastställa miljömål och program för löpande övervakning, så att de marina vattnens tillstånd kan utvärderas regelbundet.

| (24) | Medlemsstaterna bör därefter fastställa och genomföra åtgärdsprogram som är utformade för att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus i de berörda vattnen och samtidigt tar hänsyn till befintliga gemenskapskrav och internationella krav och behoven i den aktuella marina regionen eller delregionen. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterna bör därefter fastställa och genomföra åtgärdsprogram som är utformade för att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus i de berörda vattnen och samtidigt tar hänsyn till befintliga gemenskapskrav och internationella krav och behoven i den aktuella marina regionen eller delregionen.

| (25) | Det är lämpligt att medlemsstaterna vidtar ovan nämnda åtgärder med hänsyn till den precisa fokusering som krävs. För att säkerställa samstämmighet i åtgärderna i gemenskapen som helhet och när det gäller åtaganden på global nivå är det väsentligt att medlemsstaterna meddelar kommissionen vilka åtgärder som vidtas så att kommissionen kan bedöma samstämmigheten i åtgärderna i hela den berörda marina regionen eller delregionen och i förekommande fall ge medlemsstaterna råd. |
| --- | --- |

(25)

Det är lämpligt att medlemsstaterna vidtar ovan nämnda åtgärder med hänsyn till den precisa fokusering som krävs. För att säkerställa samstämmighet i åtgärderna i gemenskapen som helhet och när det gäller åtaganden på global nivå är det väsentligt att medlemsstaterna meddelar kommissionen vilka åtgärder som vidtas så att kommissionen kan bedöma samstämmigheten i åtgärderna i hela den berörda marina regionen eller delregionen och i förekommande fall ge medlemsstaterna råd.

| (26) | Av rättviseskäl och med avseende på genomförbarhet bör bestämmelser antas för sådana fall där medlemsstaten omöjligen kan nå den ambitionsnivå som krävs för att uppfylla de uppsatta miljömålen. |
| --- | --- |

(26)

Av rättviseskäl och med avseende på genomförbarhet bör bestämmelser antas för sådana fall där medlemsstaten omöjligen kan nå den ambitionsnivå som krävs för att uppfylla de uppsatta miljömålen.

| (27) | I detta sammanhang bör bestämmelser fastställas för två specialfall. Det första specialfallet avser en situation där det är omöjligt för en medlemsstat att nå sina miljömål på grund av åtgärder eller avsaknad av åtgärder som den berörda medlemsstaten inte är ansvarig för, naturliga skäl eller force majeure, åtgärder som medlemsstaten själv har vidtagit i överordnat allmänt intresse och som uppväger den negativa miljöpåverkan, eller naturliga villkor som inte tillåter en snar förbättring av de marina vattnens tillstånd. Den berörda medlemsstaten bör dokumentera varför den anser att ett sådant specialfall har uppstått och identifiera det berörda området och bör vidta lämpliga särskilda åtgärder för att fortsätta arbetet med att nå miljömålen, förhindra en fortsatt försämring av de berörda marina vattnens tillstånd och mildra den negativa påverkan inom den aktuella marina regionen eller delregionen. |
| --- | --- |

(27)

I detta sammanhang bör bestämmelser fastställas för två specialfall. Det första specialfallet avser en situation där det är omöjligt för en medlemsstat att nå sina miljömål på grund av åtgärder eller avsaknad av åtgärder som den berörda medlemsstaten inte är ansvarig för, naturliga skäl eller force majeure, åtgärder som medlemsstaten själv har vidtagit i överordnat allmänt intresse och som uppväger den negativa miljöpåverkan, eller naturliga villkor som inte tillåter en snar förbättring av de marina vattnens tillstånd. Den berörda medlemsstaten bör dokumentera varför den anser att ett sådant specialfall har uppstått och identifiera det berörda området och bör vidta lämpliga särskilda åtgärder för att fortsätta arbetet med att nå miljömålen, förhindra en fortsatt försämring av de berörda marina vattnens tillstånd och mildra den negativa påverkan inom den aktuella marina regionen eller delregionen.

| (28) | Det andra specialfallet avser en situation där en medlemsstat konstaterar förekomsten av ett problem som påverkar miljöstatusen i dess marina vatten, eller i hela den berörda marina regionen eller delregionen, men som inte kan lösas med åtgärder på nationell nivå eller som har anknytning till annan gemenskapspolitik eller till ett internationellt avtal. I ett sådant fall bör åtgärder vidtas för att informera kommissionen om detta i samband med att åtgärdsprogrammen anmäls och lämpliga rekommendationer göras till kommissionen och rådet i den händelse gemenskapsåtgärder skulle behövas. |
| --- | --- |

(28)

Det andra specialfallet avser en situation där en medlemsstat konstaterar förekomsten av ett problem som påverkar miljöstatusen i dess marina vatten, eller i hela den berörda marina regionen eller delregionen, men som inte kan lösas med åtgärder på nationell nivå eller som har anknytning till annan gemenskapspolitik eller till ett internationellt avtal. I ett sådant fall bör åtgärder vidtas för att informera kommissionen om detta i samband med att åtgärdsprogrammen anmäls och lämpliga rekommendationer göras till kommissionen och rådet i den händelse gemenskapsåtgärder skulle behövas.

| (29) | Den flexibilitet som införs för specialfall bör dock kontrolleras på gemenskapsnivå. För det första specialfallet är det därför lämpligt att vid bedömningen noggrant överväga effektiviteten av de särskilda åtgärder som vidtas. Om medlemsstaten hänvisar till att en åtgärd har vidtagits på grund av tvingande allmänintresse, bör det vidare säkerställas att eventuella förändringar av den marina miljön till följd av denna åtgärd inte varaktigt omöjliggör eller äventyrar uppnåendet av en god miljöstatus i den berörda marina regionen, i delregionen eller i andra medlemsstaters marina vatten. Kommissionen bör underrätta medlemsstaterna om den anser att de planerade åtgärderna är otillräckliga eller olämpliga för att garantera samstämmigheten i åtgärderna inom hela den marina regionen eller delregionen. |
| --- | --- |

(29)

Den flexibilitet som införs för specialfall bör dock kontrolleras på gemenskapsnivå. För det första specialfallet är det därför lämpligt att vid bedömningen noggrant överväga effektiviteten av de särskilda åtgärder som vidtas. Om medlemsstaten hänvisar till att en åtgärd har vidtagits på grund av tvingande allmänintresse, bör det vidare säkerställas att eventuella förändringar av den marina miljön till följd av denna åtgärd inte varaktigt omöjliggör eller äventyrar uppnåendet av en god miljöstatus i den berörda marina regionen, i delregionen eller i andra medlemsstaters marina vatten. Kommissionen bör underrätta medlemsstaterna om den anser att de planerade åtgärderna är otillräckliga eller olämpliga för att garantera samstämmigheten i åtgärderna inom hela den marina regionen eller delregionen.

| (30) | För det andra specialfallet bör kommissionen överväga frågan och svara inom sex månader. I förekommande fall bör kommissionen följa rekommendationerna från den berörda medlemsstaten när den lägger fram förslag i frågan till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(30)

För det andra specialfallet bör kommissionen överväga frågan och svara inom sex månader. I förekommande fall bör kommissionen följa rekommendationerna från den berörda medlemsstaten när den lägger fram förslag i frågan till Europaparlamentet och rådet.

| (31) | Med tanke på de marina ekosystemens dynamiska karaktär och naturliga föränderlighet, och eftersom belastning och påverkan på ekosystemen kan variera i takt med utvecklingen av olika mänskliga verksamheter och klimatförändringens effekter, är det av väsentlig betydelse att inse att definitionen av god miljöstatus med tiden eventuellt måste anpassas. Åtgärdsprogrammen för skyddet och förvaltningen av den marina miljön bör följaktligen vara flexibla och anpassningsbara och ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. Bestämmelser om att regelbundet uppdatera de marina strategierna bör därför införas. |
| --- | --- |

(31)

Med tanke på de marina ekosystemens dynamiska karaktär och naturliga föränderlighet, och eftersom belastning och påverkan på ekosystemen kan variera i takt med utvecklingen av olika mänskliga verksamheter och klimatförändringens effekter, är det av väsentlig betydelse att inse att definitionen av god miljöstatus med tiden eventuellt måste anpassas. Åtgärdsprogrammen för skyddet och förvaltningen av den marina miljön bör följaktligen vara flexibla och anpassningsbara och ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. Bestämmelser om att regelbundet uppdatera de marina strategierna bör därför införas.

| (32) | Bestämmelser bör också införas om att offentliggöra åtgärdsprogram och uppdateringar av dessa, och om att till kommissionen lämna delrapporter med beskrivning av programmens genomförande. |
| --- | --- |

(32)

Bestämmelser bör också införas om att offentliggöra åtgärdsprogram och uppdateringar av dessa, och om att till kommissionen lämna delrapporter med beskrivning av programmens genomförande.

| (33) | För att säkerställa allmänhetens aktiva deltagande i fastställandet, genomförandet och uppdateringen av marina strategier bör bestämmelser införas om att ge allmänheten tillfredsställande information om de olika inslagen i de marina strategierna eller om uppdateringen av dessa samt, på begäran, relevanta uppgifter som använts för utarbetandet av de marina strategierna i enlighet med gemenskapens lagstiftning om allmänhetens tillgång till miljöinformation. |
| --- | --- |

(33)

För att säkerställa allmänhetens aktiva deltagande i fastställandet, genomförandet och uppdateringen av marina strategier bör bestämmelser införas om att ge allmänheten tillfredsställande information om de olika inslagen i de marina strategierna eller om uppdateringen av dessa samt, på begäran, relevanta uppgifter som använts för utarbetandet av de marina strategierna i enlighet med gemenskapens lagstiftning om allmänhetens tillgång till miljöinformation.

| (34) | Kommissionen bör lägga fram en första utvärderingsrapport om genomförandet av direktivet inom två år efter det att alla åtgärdsprogram har mottagits, dock senast 2021. Kommissionen bör därefter lägga fram rapporter vart sjätte år. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen bör lägga fram en första utvärderingsrapport om genomförandet av direktivet inom två år efter det att alla åtgärdsprogram har mottagits, dock senast 2021. Kommissionen bör därefter lägga fram rapporter vart sjätte år.

| (35) | Det bör finnas bestämmelser om antagande av metodstandarder för bedömning av den marina miljöns tillstånd, övervakning, miljömål och om antagande av tekniska format för överföring och behandling av data i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (17). |
| --- | --- |

(35)

Det bör finnas bestämmelser om antagande av metodstandarder för bedömning av den marina miljöns tillstånd, övervakning, miljömål och om antagande av tekniska format för överföring och behandling av data i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (17).

| (36) | Åtgärder som reglerar fiskeriförvaltning bör vidtas endast inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, så som anges i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (18), på grundval av vetenskaplig rådgivning, och sådana åtgärder behandlas därför inte i detta direktiv. Kontrollen av utsläpp och emissioner till följd av användning av radioaktiva material regleras i artiklarna 30 och 31 i Euratomfördraget och bör därför inte behandlas i detta direktiv. |
| --- | --- |

(36)

Åtgärder som reglerar fiskeriförvaltning bör vidtas endast inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, så som anges i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (18), på grundval av vetenskaplig rådgivning, och sådana åtgärder behandlas därför inte i detta direktiv. Kontrollen av utsläpp och emissioner till följd av användning av radioaktiva material regleras i artiklarna 30 och 31 i Euratomfördraget och bör därför inte behandlas i detta direktiv.

| (37) | Den gemensamma fiskeripolitiken bör beakta fiskets inverkan på miljön och målen i detta direktiv. |
| --- | --- |

(37)

Den gemensamma fiskeripolitiken bör beakta fiskets inverkan på miljön och målen i detta direktiv.

| (38) | Om medlemsstaterna anser att åtgärder på de ovannämnda områdena eller andra områden med anknytning till annan gemenskapspolitik eller ett internationellt avtal är önskvärda, bör de utarbeta lämpliga rekommendationer till gemenskapsåtgärder. |
| --- | --- |

(38)

Om medlemsstaterna anser att åtgärder på de ovannämnda områdena eller andra områden med anknytning till annan gemenskapspolitik eller ett internationellt avtal är önskvärda, bör de utarbeta lämpliga rekommendationer till gemenskapsåtgärder.

| (39) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att skydda och bevara den marina miljön, att förhindra att den försämras och att där så är praktiskt möjligt återställa denna miljö på områden där den har påverkats negativt, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av direktivets omfattning och effekter, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(39)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att skydda och bevara den marina miljön, att förhindra att den försämras och att där så är praktiskt möjligt återställa denna miljö på områden där den har påverkats negativt, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av direktivets omfattning och effekter, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (40) | Åtgärdsprogram och efterföljande åtgärder från medlemsstaternas sida bör grundas på en ekosystembaserad strategi för förvaltningen av mänskliga aktiviteter och på de principer som avses i artikel 174 i fördraget, särskilt försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

(40)

Åtgärdsprogram och efterföljande åtgärder från medlemsstaternas sida bör grundas på en ekosystembaserad strategi för förvaltningen av mänskliga aktiviteter och på de principer som avses i artikel 174 i fördraget, särskilt försiktighetsprincipen.

| (41) | Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (19), särskilt artikel 37, som syftar till att främja integreringen av en hög nivå i fråga om miljöskydd och förbättring av miljöns kvalitet i unionens politik i enlighet med principen om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(41)

Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (19), särskilt artikel 37, som syftar till att främja integreringen av en hög nivå i fråga om miljöskydd och förbättring av miljöns kvalitet i unionens politik i enlighet med principen om hållbar utveckling.

| (42) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (20). |
| --- | --- |

(42)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (20).

| (43) | Kommissionen bör särskilt ges behörighet att anpassa bilagorna III, IV och V till vetenskapliga och tekniska framsteg. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen bör särskilt ges behörighet att anpassa bilagorna III, IV och V till vetenskapliga och tekniska framsteg. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (44) | Kommissionen bör särskilt ges behörighet att fastställa kriterier och metodstandarder för god miljöstatus och anta specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att komplettera detta direktiv genom tillägg av nya icke väsentliga delar i detta, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen bör särskilt ges behörighet att fastställa kriterier och metodstandarder för god miljöstatus och anta specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att komplettera detta direktiv genom tillägg av nya icke väsentliga delar i detta, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

1.   Genom detta direktiv fastställs en ram för att skydda och bevara den marina miljön, för att förhindra att den försämras och för att, där så är praktiskt möjligt, återställa denna miljö på områden där den har påverkats negativt.

För detta ändamål skall marina strategier utvecklas och genomföras i syfte att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus i den marina miljön senast 2021.

2.   I dessa marina strategier skall en ekosystembaserad metod för förvaltning av mänskliga aktiviteter tillämpas, samtidigt som ett hållbart utnyttjande av marina varor och tjänster möjliggörs.

3.   Detta direktiv skall bidra till samstämmighet mellan olika politikområden, överenskommelser och lagstiftningsåtgärder som påverkar den marina miljön samt syfta till att säkerställa integrering av miljöhänsyn i dessa.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv skall vara tillämpligt på alla marina vatten enligt definitionen i artikel 3.1.

2.   Detta direktiv skall inte tillämpas på sådan verksamhet vars enda syfte är försvar eller nationell säkerhet. Medlemsstaterna skall emellertid sträva efter att säkerställa att sådan verksamhet genomförs på ett sätt som så långt det är rimligt och möjligt är förenligt med detta direktivs syften.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv avses med

| 1. | marina vatten: vatten, havsbotten och underliggande jordlager som ligger på havssidan av den baslinje som används för att beräkna territorialvattnets utsträckning, ut till den yttersta gränsen av det område där en medlemsstat har och/eller utövar jurisdiktion i enlighet med FN:s havsrättskonvention, med undantag av vatten som gränsar till de länder och territorier som anges i bilaga II till fördraget och de franska utomeuropeiska departementen och gemenskaperna. Marina vatten på havssidan av baslinjen på vilka direktiv 2000/60/EG är tillämpligt skall endast omfattas i den utsträckning det gäller relevanta inslag för skydd av den marina miljön som ligger utanför tillämpningsområdet för direktiv 2000/60/EG, |
| --- | --- |

1.

marina vatten: vatten, havsbotten och underliggande jordlager som ligger på havssidan av den baslinje som används för att beräkna territorialvattnets utsträckning, ut till den yttersta gränsen av det område där en medlemsstat har och/eller utövar jurisdiktion i enlighet med FN:s havsrättskonvention, med undantag av vatten som gränsar till de länder och territorier som anges i bilaga II till fördraget och de franska utomeuropeiska departementen och gemenskaperna. Marina vatten på havssidan av baslinjen på vilka direktiv 2000/60/EG är tillämpligt skall endast omfattas i den utsträckning det gäller relevanta inslag för skydd av den marina miljön som ligger utanför tillämpningsområdet för direktiv 2000/60/EG,

| 2. | marin region: en havsregion som anges i artikel 4. Marina regioner och deras delregioner har bestämts för att underlätta genomförandet av detta direktiv och har fastställts med hänsyn till hydrologiska, oceanografiska och biogeografiska förhållanden, |
| --- | --- |

2.

marin region: en havsregion som anges i artikel 4. Marina regioner och deras delregioner har bestämts för att underlätta genomförandet av detta direktiv och har fastställts med hänsyn till hydrologiska, oceanografiska och biogeografiska förhållanden,

| 3. | marin strategi: en strategi som skall utarbetas och genomföras för varje berörd marin region eller delregion som avses i artikel 5, |
| --- | --- |

3.

marin strategi: en strategi som skall utarbetas och genomföras för varje berörd marin region eller delregion som avses i artikel 5,

| 4. | miljötillstånd: det allmänna tillståndet för miljön i marina vatten, med beaktande av de ingående marina ekosystemens struktur, funktion och processer tillsammans med naturliga geomorfologiska, geografiska och klimatiska faktorer samt fysikaliska och kemiska förhållanden, inbegripet dem som är resultatet av mänskliga aktiviteter i det berörda området, |
| --- | --- |

4.

miljötillstånd: det allmänna tillståndet för miljön i marina vatten, med beaktande av de ingående marina ekosystemens struktur, funktion och processer tillsammans med naturliga geomorfologiska, geografiska och klimatiska faktorer samt fysikaliska och kemiska förhållanden, inbegripet dem som är resultatet av mänskliga aktiviteter i det berörda området,

| 5. | god miljöstatus: det miljötillstånd för marina vatten där dessa utgör ekologiskt variationsrika och dynamiska hav som är rena, friska och produktiva utifrån sina inneboende förutsättningar och användningen av den marina miljön befinner sig på en nivå som är hållbar och därigenom tryggar möjligheten till användning och verksamhet för nuvarande och framtida generationer, dvs.:






  a) | De marina ekosystemens struktur, funktion och processer tillsammans med tillhörande geomorfologiska, geografiska och klimatiska faktorer tillåter dessa ekosystem att fungera fullt ut och bevara sin återhämtningsförmåga. Marina arter och livsmiljöer skyddas, förlust av biologisk mångfald framkallad av människan förhindras och variationsrika biologiska beståndsdelar fungerar i jämvikt. |
| --- | --- | --- |

5.

god miljöstatus: det miljötillstånd för marina vatten där dessa utgör ekologiskt variationsrika och dynamiska hav som är rena, friska och produktiva utifrån sina inneboende förutsättningar och användningen av den marina miljön befinner sig på en nivå som är hållbar och därigenom tryggar möjligheten till användning och verksamhet för nuvarande och framtida generationer, dvs.:

a)

De marina ekosystemens struktur, funktion och processer tillsammans med tillhörande geomorfologiska, geografiska och klimatiska faktorer tillåter dessa ekosystem att fungera fullt ut och bevara sin återhämtningsförmåga. Marina arter och livsmiljöer skyddas, förlust av biologisk mångfald framkallad av människan förhindras och variationsrika biologiska beståndsdelar fungerar i jämvikt.

| b) | Ekosystemens hydromorfologiska, fysikaliska och kemiska egenskaper, inbegripet de egenskaper som är en följd av mänsklig verksamhet i det berörda området stöder ekosystemen enligt ovan. Antropogena utsläpp av ämnen och energi i den marina miljön ger inte upphov till föroreningseffekter. |
| --- | --- |

b)

Ekosystemens hydromorfologiska, fysikaliska och kemiska egenskaper, inbegripet de egenskaper som är en följd av mänsklig verksamhet i det berörda området stöder ekosystemen enligt ovan. Antropogena utsläpp av ämnen och energi i den marina miljön ger inte upphov till föroreningseffekter.

En god miljöstatus skall fastställas på nivån för den marina region eller delregion som avses i artikel 4 på grundval av de allmänna kvalitativa deskriptorerna i bilaga I. En adaptiv förvaltning baserad på ekosystemansatsen skall tillämpas för att komma närmare god miljömässig status.

| 6. | kriterier: särskiljande tekniska kännetecken som har nära samband med allmänna kvalitativa deskriptorer, |
| --- | --- |

6.

kriterier: särskiljande tekniska kännetecken som har nära samband med allmänna kvalitativa deskriptorer,

| 7. | miljömål: ett kvalitativt eller kvantitativt påstående om det eftersträvade tillståndet för olika delar av marina vatten för varje marin region eller delregion. Miljömålen skall fastställas i enlighet med artikel 10, |
| --- | --- |

7.

miljömål: ett kvalitativt eller kvantitativt påstående om det eftersträvade tillståndet för olika delar av marina vatten för varje marin region eller delregion. Miljömålen skall fastställas i enlighet med artikel 10,

| 8. | förorening: direkt eller indirekt tillförsel till den marina miljön, orsakad av mänskliga aktiviteter, av ämnen eller energi, inklusive av människan orsakat undervattensbuller, som leder till eller kan leda till negativa effekter, exempelvis skador på levande resurser och marina ekosystem, folkhälsorisker, hinder för marina verksamheter, inklusive fiske, turism, rekreation och annat legitimt nyttjande av haven, försämrad kvalitet för användning av havsvatten och minskade upplevelsevärden eller rent allmänt försämrad hållbar användning av marina varor och tjänster, |
| --- | --- |

8.

förorening: direkt eller indirekt tillförsel till den marina miljön, orsakad av mänskliga aktiviteter, av ämnen eller energi, inklusive av människan orsakat undervattensbuller, som leder till eller kan leda till negativa effekter, exempelvis skador på levande resurser och marina ekosystem, folkhälsorisker, hinder för marina verksamheter, inklusive fiske, turism, rekreation och annat legitimt nyttjande av haven, försämrad kvalitet för användning av havsvatten och minskade upplevelsevärden eller rent allmänt försämrad hållbar användning av marina varor och tjänster,

| 9. | särskilt område: ett område i en medlemsstats marina vatten vars miljömål inte kan uppnås genom åtgärder som vidtas av den medlemsstaten av de skäl som anges i artikel 14, |
| --- | --- |

9.

särskilt område: ett område i en medlemsstats marina vatten vars miljömål inte kan uppnås genom åtgärder som vidtas av den medlemsstaten av de skäl som anges i artikel 14,

| 10. | regionalt samarbete: samarbete och samordning mellan medlemsstater och, när så är möjligt, de tredjeländers verksamhet som ligger inom samma marina region eller delregion i syfte att utarbeta och genomföra marina strategier, |
| --- | --- |

10.

regionalt samarbete: samarbete och samordning mellan medlemsstater och, när så är möjligt, de tredjeländers verksamhet som ligger inom samma marina region eller delregion i syfte att utarbeta och genomföra marina strategier,

| 11. | regional havskonvention: en internationell konvention eller ett internationellt avtal tillsammans med dess styrande organ som inrättats i syfte att skydda den marina miljön i de marina regioner som avses i artikel 4, t.ex. konventionen om skydd av Östersjöområdets marina miljö, konventionen för skydd av den marina miljön i Nordöstra Atlanten och konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion. |
| --- | --- |

11.

regional havskonvention: en internationell konvention eller ett internationellt avtal tillsammans med dess styrande organ som inrättats i syfte att skydda den marina miljön i de marina regioner som avses i artikel 4, t.ex. konventionen om skydd av Östersjöområdets marina miljö, konventionen för skydd av den marina miljön i Nordöstra Atlanten och konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion.

Artikel 4

Marina regioner och delregioner

1.   Medlemsstaterna skall, när de fullgör sina skyldigheter enligt detta direktiv, beakta att marina vatten som omfattas av deras suveränitet eller jurisdiktion utgör en integrerad del av följande marina regioner:

| a) | Östersjön, |
| --- | --- |

a)

Östersjön,

| b) | nordöstra Atlanten, |
| --- | --- |

b)

nordöstra Atlanten,

| c) | Medelhavet, |
| --- | --- |

c)

Medelhavet,

| d) | Svarta havet. |
| --- | --- |

d)

Svarta havet.

2.   Medlemsstaterna får, för att ta hänsyn till särskilda förhållanden i ett visst område, genomföra detta direktiv genom hänvisning till delområden på lämplig nivå av de marina vatten som avses i punkt 1, förutsatt att delområdena avgränsas på ett sätt som är förenligt med följande marina delregioner:

| a) | I nordöstra Atlanten:






  i) | Nordsjön, inklusive Kattegatt och Engelska kanalen. |
| --- | --- | --- |

a)

I nordöstra Atlanten:

i)

Nordsjön, inklusive Kattegatt och Engelska kanalen.

| ii) | Keltiska havet. |
| --- | --- |

ii)

Keltiska havet.

| iii) | Biscayabukten och vid Iberiska kusten. |
| --- | --- |

iii)

Biscayabukten och vid Iberiska kusten.

| iv) | Atlanten, den makaronesiska biogeografiska regionen som utgörs av de vatten som omger Azorerna och Madeira respektive Kanarieöarna. |
| --- | --- |

iv)

Atlanten, den makaronesiska biogeografiska regionen som utgörs av de vatten som omger Azorerna och Madeira respektive Kanarieöarna.

| b) | I Medelhavet:






  i) | Västra Medelhavet. |
| --- | --- | --- |

b)

I Medelhavet:

i)

Västra Medelhavet.

| ii) | Adriatiska havet. |
| --- | --- |

ii)

Adriatiska havet.

| iii) | Joniska havet och det centrala Medelhavet. |
| --- | --- |

iii)

Joniska havet och det centrala Medelhavet.

| iv) | Egeiska havet och Levantiska havet. |
| --- | --- |

iv)

Egeiska havet och Levantiska havet.

Medlemsstaterna skall informera kommissionen om eventuell ytterligare indelning senast den dag som anges i artikel 24.1 första stycket men får revidera denna när den inledande bedömning som avses i artikel 5.2 a i har genomförts.

Artikel 5

Marina strategier

1.   Varje medlemsstat skall, för varje berörd marin region eller delregion, utarbeta en marin strategi för sina marina vatten i enlighet med den åtgärdsplan som anges i punkt 2 a och 2 b.

2.   Medlemsstaterna skall samarbeta för att, inom varje marin region eller delregion, tillse att de åtgärder som krävs för att uppnå direktivets mål, särskilt att de olika delarna av de marina strategier som anges i a och b, är samordnade enligt följande.

| a) | Förberedelse:






  i) | Senast den ... (21) skall en inledande bedömning av aktuellt miljötillstånd i de berörda vattnen och av miljöpåverkan på dessa från mänskliga aktiviteter, i enlighet med artikel 8, vara avslutad. |
| --- | --- | --- |

a)

Förberedelse:

i)

Senast den ... (21) skall en inledande bedömning av aktuellt miljötillstånd i de berörda vattnen och av miljöpåverkan på dessa från mänskliga aktiviteter, i enlighet med artikel 8, vara avslutad.

| ii) | Senast den ... (21) skall det fastställas vad som avses med god miljöstatus i de berörda vattnen, i enlighet med artikel 9.1. |
| --- | --- |

ii)

Senast den ... (21) skall det fastställas vad som avses med god miljöstatus i de berörda vattnen, i enlighet med artikel 9.1.

| iii) | Senast den ... (22) skall ett antal miljömål och tillhörande indikatorer fastställas, i enlighet med artikel 10.1. |
| --- | --- |

iii)

Senast den ... (22) skall ett antal miljömål och tillhörande indikatorer fastställas, i enlighet med artikel 10.1.

| iv) | Senast den ... (23) skall, om inte annat anges i tillämplig gemenskapslagstiftning, ett övervakningsprogram för löpande bedömning och regelbunden uppdatering av mål, i enlighet med artikel 11.1 vara fastställt och genomfört. |
| --- | --- |

iv)

Senast den ... (23) skall, om inte annat anges i tillämplig gemenskapslagstiftning, ett övervakningsprogram för löpande bedömning och regelbunden uppdatering av mål, i enlighet med artikel 11.1 vara fastställt och genomfört.

| b) | Åtgärdsprogram:






  i) | Senast 2016 skall ett åtgärdsprogram utformat för att uppnå eller bevara en god miljöstatus, i enlighet med artikel 13.1, 13.2 och 13.3, vara utarbetat. |
| --- | --- | --- |

b)

Åtgärdsprogram:

i)

Senast 2016 skall ett åtgärdsprogram utformat för att uppnå eller bevara en god miljöstatus, i enlighet med artikel 13.1, 13.2 och 13.3, vara utarbetat.

| ii) | Senast 2018 skall det program som anges i led i vara i kraft, i enlighet med artikel 13.7. |
| --- | --- |

ii)

Senast 2018 skall det program som anges i led i vara i kraft, i enlighet med artikel 13.7.

3.   Medlemsstater som gränsar till samma marina region eller delregion som omfattas av detta direktiv bör, om havets tillstånd är så kritiskt att det krävs omedelbara insatser, eftersträva att enas om en åtgärdsplan i enlighet med punkt 1, i vilken ingår ett tidigareläggande av åtgärdsprogrammen. I dessa fall skall

| a) | de berörda medlemsstaterna informera kommissionen om sin reviderade tidsplan och handla i enlighet med denna, |
| --- | --- |

a)

de berörda medlemsstaterna informera kommissionen om sin reviderade tidsplan och handla i enlighet med denna,

| b) | kommissionen uppmanas att överväga tillhandahållande av stöd till medlemsstaterna för deras förstärkta insatser för att förbättra den marina miljön genom att göra den berörda regionen till ett pilotprojekt. |
| --- | --- |

b)

kommissionen uppmanas att överväga tillhandahållande av stöd till medlemsstaterna för deras förstärkta insatser för att förbättra den marina miljön genom att göra den berörda regionen till ett pilotprojekt.

4.   Medlemsstaterna skall utveckla och genomföra alla delarna i de marina strategier som avses i punkt 2 a och 2 b, men det skall därvid inte krävas av dem att de vidtar särskilda åtgärder om det inte finns några betydande risker för den marina miljön eller om kostnaderna inte skulle stå i proportion till riskerna för den marina miljön.

Om en medlemsstat av något av dessa skäl inte vidtar någon åtgärd, skall den till kommissionen överlämna den motivering som krävs som underlag för dess beslut.

Artikel 6

Regionalt samarbete

1.   För att uppnå den samordning som avses i artikel 5.2 skall medlemsstaterna, om det är praktiskt möjligt och lämpligt, använda befintliga regionala institutionella samarbetsstrukturer, bl.a. samarbetsstrukturer i enlighet med de regionala havskonventioner som omfattar den marina regionen eller delregionen.

2.   Vid tillämpning av detta direktiv skall medlemsstaterna, inom varje marin region eller delregion, göra allt de kan, genom att använda tillämpliga internationella forum, bland annat mekanismer och strukturer i de regionala havskonventionerna, för att samordna sina åtgärder med tredjeländer som har suveränitet eller jurisdiktion över vatten i samma marina region eller delregion.

I detta sammanhang skall medlemsstaterna i möjligaste mån bygga vidare på tillämpliga befintliga program och verksamheter utvecklade inom ramen för strukturer som har sitt ursprung i internationella avtal, t.ex. regionala havskonventioner.

Samordning och samarbete skall vid behov utsträckas till att omfatta alla medlemsstater i den marina regionens eller delregionens avrinningsområde, däribland de kustlösa länderna, för att göra det möjligt för medlemsstaterna i denna marina region eller delregion att uppfylla sina skyldigheter enligt detta direktiv med hjälp av de fastställda samarbetsstrukturer som anges i detta direktiv eller i direktiv 2000/60/EG.

Artikel 7

Behöriga myndigheter

1.   Varje medlemsstat skall, senast den ... (24), för varje berörd marin region eller delregion utse en eller flera myndigheter med behörighet för genomförandet av detta direktiv i marina vatten.

Senast den ... (25) skall medlemsstaterna överlämna en förteckning över de utsedda behöriga myndigheterna till kommissionen, tillsammans med de uppgifter som anges i bilaga II.

Medlemsstaterna skall samtidigt sända kommissionen en förteckning över sina behöriga myndigheter när det gäller de internationella organ där de deltar och som är relevanta för genomförandet av detta direktiv.

Medlemsstaterna inom avrinningsområdet för varje marin region eller delregion skall även utse den eller de myndigheter som är behöriga för samarbete och samordning enligt artikel 6.

2.   Medlemsstaterna skall informera kommissionen om varje förändring av den information som har överlämnats enligt punkt 1, inom sex månader efter det att förändringen får verkan.

KAPITEL II

MARINA STRATEGIER: FÖRBEREDELSE

Artikel 8

Bedömning

1.   Medlemsstaterna skall göra en inledande bedömning av sina marina vatten, med beaktande av befintliga uppgifter där sådana finns att tillgå och med följande innehåll:

| a) | En analys av grundläggande förhållanden och aktuellt miljötillstånd i dessa vatten, på grundval av de vägledande förteckningar över grundläggande förhållanden som anges i tabell 1 i bilaga III, och omfattande fysikalisk-kemiska förhållanden, livsmiljötyper, biologiska förhållanden och hydromorfologi. |
| --- | --- |

a)

En analys av grundläggande förhållanden och aktuellt miljötillstånd i dessa vatten, på grundval av de vägledande förteckningar över grundläggande förhållanden som anges i tabell 1 i bilaga III, och omfattande fysikalisk-kemiska förhållanden, livsmiljötyper, biologiska förhållanden och hydromorfologi.

| b) | En analys av de viktigaste faktorer som påverkar förhållanden och miljötillstånd i dessa vatten, inklusive mänskliga aktiviteter, på grundval av de vägledande förteckningar över faktorer som anges i tabell 2 i bilaga III, och omfattande en kombination av olika kvalitativa och kvantitativa påverkansfaktorer, samt urskiljbara trender. |
| --- | --- |

b)

En analys av de viktigaste faktorer som påverkar förhållanden och miljötillstånd i dessa vatten, inklusive mänskliga aktiviteter, på grundval av de vägledande förteckningar över faktorer som anges i tabell 2 i bilaga III, och omfattande en kombination av olika kvalitativa och kvantitativa påverkansfaktorer, samt urskiljbara trender.

| c) | En ekonomisk och social analys av utnyttjandet av dessa vatten och de kostnader som förstöringen av den marina miljön för med sig. |
| --- | --- |

c)

En ekonomisk och social analys av utnyttjandet av dessa vatten och de kostnader som förstöringen av den marina miljön för med sig.

2.   De analyser som anges i punkt 1 skall ta hänsyn till faktorer som rör kustvatten, vatten i övergångszon och territorialvatten, som omfattas av tillämpliga bestämmelser i direktiv 2000/60/EG. De skall även ta hänsyn till eller grunda sig på andra relevanta bedömningar, t.ex. de som genomförts gemensamt inom ramen för de regionala havskonventionerna så att de ger en allsidig bedömning av den marina miljöns tillstånd.

Artikel 9

Fastställande av god miljöstatus

1.   Med hänvisning till den inledande bedömning som gjorts i enlighet med artikel 8.1 skall medlemsstaterna för varje berörd marin region eller delregion fastställa ett antal förhållanden som kännetecknar en god miljöstatus i de marina vattnen, på grundval av de allmänna kvalitativa deskriptorer som är förtecknade i bilaga I samt kriterier och metodstandarder som anges i punkt 3 i den här artikeln.

De skall ta hänsyn till de vägledande förteckningar över grundläggande förhållanden som anges i bilaga III och särskilt fysikalisk-kemiska förhållanden, livsmiljöer, biologiska förhållanden och hydromorfologi.

2.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om den bedömning som gjorts i enlighet med artikel 8.1 och om det fastställande av god miljöstatus som gjorts i enlighet med punkt 1 i den här artikeln senast tre månader efter den senare åtgärden.

3.   De kriterier och metodstandarder för fastställande av god miljöstatus som avser att ändra icke väsentliga delar i detta direktiv genom att komplettera det skall fastställas, på grundval av bilagorna I och III, i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 23.3 senast den ... (26) på ett sätt som garanterar enhetlighet och gör det möjligt att mellan olika marina regioner eller delregioner jämföra i vilken utsträckning en god miljöstatus har uppnåtts. Innan kommissionen föreslår sådana kriterier och standarder skall den höra alla berörda parter, inbegripet regionala havskonventioner.

Artikel 10

Fastställande av miljömål

1.   På grundval av den inledande bedömning som gjorts i enlighet med artikel 8.1 skall medlemsstaterna, för varje berörd marin region eller delregion, fastställa en allsidig uppsättning miljömål och tillhörande indikatorer för sina marina vatten som vägledning för de framsteg som skall uppnås beträffande en god miljöstatus i den marina miljön, med beaktande av den vägledande förteckning över grundläggande förhållanden som anges i bilaga IV.

När medlemsstaterna utformar dessa mål och indikatorer skall de ta hänsyn till fortsatt tillämpning av tillämpliga befintliga miljömål, fastställda på nationell nivå, gemenskapsnivå eller internationell nivå för samma vatten och se till att dessa mål överensstämmer med varandra.

2.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om miljömålen senast tre månader efter det att de fastställts.

Artikel 11

Övervakningsprogram

1.   Med utgångspunkt i den inledande bedömning som gjorts i enlighet med artikel 8.1 skall medlemsstaterna fastställa och genomföra samordnade övervakningsprogram för löpande bedömning av miljötillståndet i sina marina vatten, på grundval av de vägledande förteckningarna över faktorer i bilaga III och förteckningen i bilaga V och med hänvisning till de miljömål som fastställts i enlighet med artikel 10.

Övervakningsprogrammen skall grundas på och vara förenliga med tillämpliga bestämmelser om bedömning och övervakning som anges i gemenskapslagstiftning eller i internationella avtal.

2.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om övervakningsprogrammen senast tre månader efter det att de fastställts.

3.   Specifikationer och standardmetoder för övervakning och bedömning som tar hänsyn till befintliga åtaganden och säkerställer att resultaten från övervakning och bedömning blir jämförbara och som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 23.3.

Artikel 12

Underrättelser och kommissionens utlåtande

Kommissionen skall, på grundval av de underrättelser som lämnats i enlighet med artiklarna 9.2, 10.2 och 11.2 avseende varje marin region eller delregion, meddela varje medlemsstat huruvida de anmälda komponenterna bildar en lämplig ram som uppfyller direktivets krav.

När kommissionen utformar sitt utlåtande skall den ta hänsyn till hur ramarna stämmer överens inom de olika marina regionerna eller delregionerna och inom gemenskapen och får be de berörda medlemsstaterna att lämna sådana kompletterande upplysningar som är tillgängliga och nödvändiga.

KAPITEL III

MARINA STRATEGIER: ÅTGÄRDSPROGRAM

Artikel 13

Åtgärdsprogram

1.   Medlemsstaterna skall, för varje berörd marin region eller delregion, identifiera de åtgärder som behöver vidtas för att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus, fastställd i enlighet med artikel 9.1, i sina marina vatten.

Åtgärderna skall utformas på grundval av den inledande bedömning som gjorts i enlighet med artikel 8.1 och med hänvisning till de miljömål som fastställts i enlighet med artikel 10.1 samt med beaktande av de åtgärdstyper som anges i bilaga VI.

2.   Medlemsstaterna skall samla de åtgärder som utformats i enlighet med punkt 1 i ett åtgärdsprogram, med beaktande av tillämpliga åtgärder som krävs enligt gemenskapslagstiftning, särskilt direktiv 2000/60/EG, eller internationella avtal.

3.   Medlemsstaterna skall, vid utarbetandet av åtgärdsprogrammet enligt punkt 2, ta hänsyn till hållbar utveckling och särskilt till de planerade åtgärdernas sociala och ekonomiska effekter.

Medlemsstaterna skall se till att åtgärderna är kostnadseffektiva och tekniskt genomförbara, och de skall göra konsekvensanalyser, inbegripet kostnads-nyttoanalyser, innan nya åtgärder vidtas.

4.   De åtgärdsprogram som inrättas i enlighet med denna artikel bör omfatta sådana åtgärder som användningen av särskilda bevarandeområden i enlighet med direktiv 92/43/EEG samt användningen av särskilda skyddsområden i enlighet med direktiv 79/409/EEG och marina skyddsområden som erkänts av gemenskapen eller berörda medlemsstater inom ramen för internationella eller regionala avtal som de är parter i.

I sammanhanget bör medlemsstaterna se till att dessa områden bidrar till att skapa ett sammanhängande och representativt nätverk med marina skyddsområden.

5.   Medlemsstaterna skall i sina åtgärdsprogram ange hur åtgärderna skall genomföras och hur de bidrar till att uppnå de miljömål som fastställts i enlighet med artikel 10.1.

6.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen och berörda medlemsstater om sina åtgärdsprogram inom tre månader efter det att de fastställts.

7.   Medlemsstaterna skall, om inte annat följer av artikel 16, se till att programmen är operativa senast två år efter det att de fastställts.

Artikel 14

Undantag

1.   En medlemsstat får identifiera ett specifikt område inom sina marina vatten där miljömålen, av något av de skäl som anges i leden a-d, inte kan uppnås genom åtgärder som vidtas av den medlemsstaten eller, av skäl som avses i led e, inte kan uppnås inom den tillämpliga relevanta tidsramen:

| a) | Åtgärder eller brist på åtgärder som den berörda medlemsstaten inte är ansvarig för. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder eller brist på åtgärder som den berörda medlemsstaten inte är ansvarig för.

| b) | Naturliga orsaker. |
| --- | --- |

b)

Naturliga orsaker.

| c) | Force majeure. |
| --- | --- |

c)

Force majeure.

| d) | Förändringar av de marina vattnens förhållanden till följd av åtgärder vidtagna på grund av ett tvingande allmänintresse som uppväger den negativa miljöpåverkan, inbegripet all gränsöverskridande inverkan. |
| --- | --- |

d)

Förändringar av de marina vattnens förhållanden till följd av åtgärder vidtagna på grund av ett tvingande allmänintresse som uppväger den negativa miljöpåverkan, inbegripet all gränsöverskridande inverkan.

| e) | Naturliga förhållanden som inte tillåter en snar förbättring av de berörda marina vattnens tillstånd. |
| --- | --- |

e)

Naturliga förhållanden som inte tillåter en snar förbättring av de berörda marina vattnens tillstånd.

Den berörda medlemsstaten skall klart ange sådana områden i sitt åtgärdsprogram och motivera sin ståndpunkt för kommissionen. När en medlemsstat anger särskilda områden skall den överväga konsekvenserna för medlemsstaterna i den berörda marina regionen eller delregionen.

Medlemsstaten skall dock vidta lämpliga särskilda åtgärder i syfte att fortsätta sträva efter att uppnå miljömålen, förhindra att de berörda marina vattnens tillstånd fortsätter att försämras av de skäl som fastställs i leden b, c eller d och motverka negativ påverkan av den berörda marina regionens eller delregionens nivå eller i andra medlemsstaters marina vatten.

2.   Medlemsstaterna skall, i den situation som omfattas av punkt 1 d, se till att förändringarna inte varaktigt omöjliggör eller äventyrar uppnåendet av en god miljöstatus på den berörda marina regionens eller delregionens nivå eller i andra medlemsstaters marina vatten.

3.   De särskilda åtgärder som avses i punkt 1 tredje stycket skall i möjligaste mån integreras i åtgärdsprogrammen.

Artikel 15

Rekommenderade gemenskapsåtgärder

1.   Om en medlemsstat identifierar ett problem som påverkar miljötillståndet i dess marina vatten och som inte kan lösas med åtgärder på nationell nivå, eller som har samband med annan gemenskapspolitik eller annat internationellt avtal, skall den informera kommissionen om detta och lämna in underlag för att motivera ståndpunkten.

Kommissionen skall svara inom sex månader.

2.   När gemenskapens institutioner måste agera, skall medlemsstaterna lämna lämpliga rekommendationer till kommissionen och rådet till åtgärder avseende de problem som avses i punkt 1. Om inte annat anges i relevant gemenskapslagstiftning skall kommissionen reagera på varje sådan rekommendation inom sex månader och skall, på lämpligt sätt, beakta rekommendationerna vid framläggandet av därmed sammanhängande förslag för Europaparlamentet och rådet.

Artikel 16

Underrättelser och kommissionens utlåtande

Kommissionen skall, på grundval av de uppgifter om åtgärdsprogram som lämnas i enlighet med artikel 13.6, meddela varje medlemsstat huruvida de anmälda komponenterna bildar en lämplig ram för att uppnå en god miljöstatus så som detta fastställts i enlighet med artikel 9.1.

När kommissionen utformar sitt utlåtande skall den ta hänsyn till hur åtgärdsprogrammen stämmer överens inom gemenskapen och får be de berörda medlemsstaterna att lämna de kompletterande upplysningar som är tillgängliga och nödvändiga.

KAPITEL IV

UPPDATERING, RAPPORTER OCH INFORMATION TILL ALLMÄNHETEN

Artikel 17

Uppdatering

1.   Medlemsstaterna skall för varje berörd marin region eller delregion se till att de marina strategierna hålls uppdaterade.

2.   Medlemsstaterna skall, med avseende på tillämpningen av punkt 1, på ett samordnat sätt i enlighet med artikel 5 se över följande inslag i sina marina strategier vart sjätte år efter det att de har fastställts.

| a) | Den inledande bedömningen och fastställandet av god miljöstatus, som gjorts i enlighet med artikel 8.1 respektive artikel 9.1. |
| --- | --- |

a)

Den inledande bedömningen och fastställandet av god miljöstatus, som gjorts i enlighet med artikel 8.1 respektive artikel 9.1.

| b) | De miljömål som fastställts i enlighet med artikel 10.1. |
| --- | --- |

b)

De miljömål som fastställts i enlighet med artikel 10.1.

| c) | De övervakningsprogram som fastställts i enlighet med artikel 11.1. |
| --- | --- |

c)

De övervakningsprogram som fastställts i enlighet med artikel 11.1.

| d) | De åtgärdsprogram som fastställts i enlighet med artikel 13.2. |
| --- | --- |

d)

De åtgärdsprogram som fastställts i enlighet med artikel 13.2.

3.   Uppgifter om uppdateringar som gjorts till följd av översyner enligt punkt 2 skall skickas till kommissionen, till de regionala havskonventionerna och till andra berörda medlemsstater senast tre månader efter det att de har offentliggjorts i enlighet med artikel 19.2.

4.   Artiklarna 12 och 16 skall gälla i tillämpliga delar för denna artikel.

Artikel 18

Delrapporter

Medlemsstaterna skall, senast tre år efter offentliggörandet av varje åtgärdsprogram eller uppdatering av detta enligt artikel 19.2, ge kommissionen en kortfattad delrapport med en beskrivning av hur genomförandet av åtgärdsprogrammet har framskridit.

Artikel 19

Samråd med och information till allmänheten

1.   Medlemsstaterna skall, i enlighet med tillämplig, befintlig gemenskapslagstiftning, se till att alla berörda parter tidigt ges reella möjligheter att delta i genomförandet av detta direktiv.

2.   Medlemsstaterna skall offentliggöra och göra det möjligt för allmänheten att lämna synpunkter på sammanfattningar av följande inslag i de marina strategierna, eller deras uppdateringar:

| a) | Den inledande bedömningen och fastställandet av god miljöstatus, som gjorts i enlighet med artikel 8.1 respektive artikel 9.1. |
| --- | --- |

a)

Den inledande bedömningen och fastställandet av god miljöstatus, som gjorts i enlighet med artikel 8.1 respektive artikel 9.1.

| b) | De miljömål som fastställts i enlighet med artikel 10.1. |
| --- | --- |

b)

De miljömål som fastställts i enlighet med artikel 10.1.

| c) | De övervakningsprogram som fastställts i enlighet med artikel 11.1. |
| --- | --- |

c)

De övervakningsprogram som fastställts i enlighet med artikel 11.1.

| d) | De åtgärdsprogram som fastställts i enlighet med artikel 13.2. |
| --- | --- |

d)

De åtgärdsprogram som fastställts i enlighet med artikel 13.2.

3.   När det gäller tillgången till miljöinformation, skall Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (27) tillämpas.

När kommissionen utför sina uppgifter med avseende på detta direktiv skall medlemsstaterna ge den tillträde och fulla användarrättigheter till dessa data och denna information i enlighet med direktiv 2007/2/EG.

Artikel 20

Kommissionens rapporter

1.   Kommissionen skall offentliggöra en första utvärderingsrapport om genomförandet av detta direktiv inom två år efter det att alla åtgärdsprogram har mottagits, dock senast 2021.

Kommissionen skall därefter offentliggöra rapporter vart sjätte år. Kommissionen skall överlämna rapporterna till Europaparlamentet och rådet.

2.   De rapporter som anges i punkt 1 skall innehålla följande uppgifter:

| a) | En översyn av hur genomförandet av detta direktiv fortskrider. |
| --- | --- |

a)

En översyn av hur genomförandet av detta direktiv fortskrider.

| b) | En översyn av den marina miljöns tillstånd i gemenskapen, genomförd i samverkan med Europeiska miljöbyrån och berörda regionala organisationer och konventioner som rör fiske- och havsfrågor. |
| --- | --- |

b)

En översyn av den marina miljöns tillstånd i gemenskapen, genomförd i samverkan med Europeiska miljöbyrån och berörda regionala organisationer och konventioner som rör fiske- och havsfrågor.

| c) | En granskning av de marina strategierna samt förslag till förbättringar av dessa. |
| --- | --- |

c)

En granskning av de marina strategierna samt förslag till förbättringar av dessa.

| d) | En sammanfattning av information som erhållits från medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 12 och 16 och av de bedömningar som gjorts av kommissionen, i enlighet med artikel 16, när det gäller information som erhållits från medlemsstaterna i enlighet med artikel 15. |
| --- | --- |

d)

En sammanfattning av information som erhållits från medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 12 och 16 och av de bedömningar som gjorts av kommissionen, i enlighet med artikel 16, när det gäller information som erhållits från medlemsstaterna i enlighet med artikel 15.

| e) | En sammanfattning av reaktionen på var och en av de rapporter som lämnats till kommissionen av medlemsstaterna i enlighet med artikel 18. |
| --- | --- |

e)

En sammanfattning av reaktionen på var och en av de rapporter som lämnats till kommissionen av medlemsstaterna i enlighet med artikel 18.

| f) | En sammanfattning av reaktionerna på Europaparlamentets och rådets kommentarer till tidigare marina strategier. |
| --- | --- |

f)

En sammanfattning av reaktionerna på Europaparlamentets och rådets kommentarer till tidigare marina strategier.

| g) | En kortfattad beskrivning av hur annan relevant gemenskapspolitik bidragit till att uppnå målen för detta direktiv. |
| --- | --- |

g)

En kortfattad beskrivning av hur annan relevant gemenskapspolitik bidragit till att uppnå målen för detta direktiv.

Artikel 21

Översyn av detta direktiv

Kommissionen skall se över detta direktiv senast den ... (28) och skall i förekommande fall föreslå nödvändiga ändringar.

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 22

Tekniska anpassningar

1.   Bilagorna III, IV och V får ändras mot bakgrund av vetenskapliga och tekniska framsteg i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 23.3, med beaktande av de perioder för översyn och uppdatering av marina strategier som fastställs i artikel 17.2.

2.   I enlighet med det förfarande som avses i artikel 23.2

| a) | får det antas metodstandarder för tillämpningen av bilagorna I, III, IV och V. |
| --- | --- |

a)

får det antas metodstandarder för tillämpningen av bilagorna I, III, IV och V.

| b) | får det antas tekniska format för överföring och behandling av data, inbegripet statistiska och kartografiska data. |
| --- | --- |

b)

får det antas tekniska format för överföring och behandling av data, inbegripet statistiska och kartografiska data.

Artikel 23

Föreskrivande kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1-5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 24

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (24). De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

3.   Medlemstater utan marina vatten skall sätta i kraft endast de bestämmelser som är nödvändiga för att säkerställa överensstämmelse med kraven enligt artiklarna 6 och 7.

När sådana bestämmelser redan är i kraft i nationell lagstiftning, skall de berörda medlemsstaterna överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

Artikel 25

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 26

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C 185, 8.8.2006, s. 20.

1

(2)  EUT C 206, 29.8.2006, s. 5.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 14 november 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 23 juli 2007 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

3

(4)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/105/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 368).

5

(6)  EGT L 103, 25.4.1979, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/105/EG.

6

(7)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

7

(8)  EGT L 179, 23.6.1998, s. 1.

8

(9)  EGT L 309, 13.12.1993, s. 1.

9

(10)  EGT L 73, 16.3.1994, s. 19.

10

(11)  EGT L 104, 3.4.1998, s. 1.

11

(12)  EGT L 118, 19.5.2000, s. 44.

12

(13)  EGT L 240, 19.9.1977, s. 1.

13

(14)  EGT L 322, 14.12.1999, s. 32.

14

(15)  EGT L 67, 12.3.1983, s. 1.

15

(16)  EGT L 322, 14.12.1999, s. 18.

16

(17)  EUT L 108, 25.4.2007, s. 1.

17

(18)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

18

(19)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

19

(20)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

20

(21)  Fyra år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

21

(22)  Fem år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

22

(23)  Sex år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

23

(24)  Tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

24

(25)  42 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

25

(26)  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

26

(27)  EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

27

(28)  15 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

28

---

BILAGA I

ALLMÄNNA KVALITATIVA DESKRIPTORER SOM SKALL BEAKTAS VID FASTSTÄLLANDE AV EN GOD MILJÖSTATUS

(SOM AVSES I ARTIKLARNA 3.5, 9.1, 9.3 OCH ARTIKEL 22)

| 1. | Alla delar av de marina näringsvävarna, i den mån de är kända, förekommer i normal omfattning och mångfald. |
| --- | --- |

1.

Alla delar av de marina näringsvävarna, i den mån de är kända, förekommer i normal omfattning och mångfald.

| 2. | Främmande arter som har införts genom mänsklig verksamhet håller sig på nivåer som inte förändrar ekosystemen negativt. |
| --- | --- |

2.

Främmande arter som har införts genom mänsklig verksamhet håller sig på nivåer som inte förändrar ekosystemen negativt.

| 3. | Populationerna av alla kommersiellt nyttjade fiskar och skaldjur håller sig inom säkra biologiska gränser. |
| --- | --- |

3.

Populationerna av alla kommersiellt nyttjade fiskar och skaldjur håller sig inom säkra biologiska gränser.

| 4. | Eutrofiering framkallad av människan reduceras till ett minimum, särskilt dess negativa effekter. |
| --- | --- |

4.

Eutrofiering framkallad av människan reduceras till ett minimum, särskilt dess negativa effekter.

| 5. | Arter och livsmiljöer uppvisar en fördelning, mängd och kvalitet i överensstämmelse med rådande fysiografiska, geografiska och klimatiska villkor. Biologisk mångfald bevaras. |
| --- | --- |

5.

Arter och livsmiljöer uppvisar en fördelning, mängd och kvalitet i överensstämmelse med rådande fysiografiska, geografiska och klimatiska villkor. Biologisk mångfald bevaras.

| 6. | Havsbottnens integritet håller sig på en nivå där ekosystemens funktioner kan tryggas. |
| --- | --- |

6.

Havsbottnens integritet håller sig på en nivå där ekosystemens funktioner kan tryggas.

| 7. | En bestående förändring av de hydrografiska villkoren påverkar inte de marina ekosystemen på ett negativt sätt. |
| --- | --- |

7.

En bestående förändring av de hydrografiska villkoren påverkar inte de marina ekosystemen på ett negativt sätt.

| 8. | Koncentrationer av främmande ämnen håller sig på nivåer som inte ger upphov till föroreningseffekter. |
| --- | --- |

8.

Koncentrationer av främmande ämnen håller sig på nivåer som inte ger upphov till föroreningseffekter.

| 9. | Främmande ämnen i fisk och skaldjur avsedda som livsmedel överskrider inte de nivåer som fastställts i gemenskapslagstiftningen eller andra tillämpliga normer. |
| --- | --- |

9.

Främmande ämnen i fisk och skaldjur avsedda som livsmedel överskrider inte de nivåer som fastställts i gemenskapslagstiftningen eller andra tillämpliga normer.

| 10. | Egenskaper hos och mängder av marint avfall förorsakar inga skador på den marina miljön. |
| --- | --- |

10.

Egenskaper hos och mängder av marint avfall förorsakar inga skador på den marina miljön.

| 11. | Tillförsel av energi, inbegripet undervattensbuller, påverkar inte den marina miljön på ett negativt sätt. |
| --- | --- |

11.

Tillförsel av energi, inbegripet undervattensbuller, påverkar inte den marina miljön på ett negativt sätt.

För att fastställa förhållanden som kännetecknar en god miljöstatus i en marin region eller delregion i enlighet med artikel 9.1 skall medlemsstaterna beakta var och en av de allmänna kvalitativa deskriptorer som anges i denna bilaga i syfte att identifiera de deskriptorer som skall användas för att fastställa en god miljöstatus i den marina regionen eller delregionen. När en medlemsstat inte anser det lämpligt att använda en eller flera av dessa deskriptorer skall den motivera detta för kommissionen i samband med underrättelsen i enlighet med artikel 9.2.

---

BILAGA II

BEHÖRIGA MYNDIGHETER

(SOM AVSES I ARTIKEL 7.1)

| 1. | Den eller de behöriga myndigheternas namn och adress – Officiellt namn och adress för den angivna behöriga myndigheten/de angivna behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

1.

Den eller de behöriga myndigheternas namn och adress – Officiellt namn och adress för den angivna behöriga myndigheten/de angivna behöriga myndigheterna.

| 2. | Den eller de behöriga myndigheternas rättsliga ställning – En kortfattad beskrivning av den eller de behöriga myndigheternas rättsliga ställning. |
| --- | --- |

2.

Den eller de behöriga myndigheternas rättsliga ställning – En kortfattad beskrivning av den eller de behöriga myndigheternas rättsliga ställning.

| 3. | Ansvar – En kortfattad beskrivning av den eller de behöriga myndigheternas rättsliga och administrativa ansvar och av dess/deras roll avseende de berörda marina vattnen. |
| --- | --- |

3.

Ansvar – En kortfattad beskrivning av den eller de behöriga myndigheternas rättsliga och administrativa ansvar och av dess/deras roll avseende de berörda marina vattnen.

| 4. | Medlemskap – Om den eller de behöriga myndigheterna agerar som samordnande organ för andra behöriga myndigheter krävs en förteckning över dessa och en sammanfattning av de institutionella förbindelser som upprättas för att sköta samordningen. |
| --- | --- |

4.

Medlemskap – Om den eller de behöriga myndigheterna agerar som samordnande organ för andra behöriga myndigheter krävs en förteckning över dessa och en sammanfattning av de institutionella förbindelser som upprättas för att sköta samordningen.

| 5. | Regional eller subregional samordning – En sammanfattning krävs av de mekanismer som inrättats för att säkerställa samordningen mellan medlemsstater vars marina vatten ligger inom samma marina region eller delregion. |
| --- | --- |

5.

Regional eller subregional samordning – En sammanfattning krävs av de mekanismer som inrättats för att säkerställa samordningen mellan medlemsstater vars marina vatten ligger inom samma marina region eller delregion.

---

BILAGA III

VÄGLEDANDE FÖRTECKNING ÖVER GRUNDLÄGGANDE FÖRHÅLLANDEN, BELASTNING OCH PÅVERKAN

(SOM AVSES I ARTIKLARNA 8.1, 9.1, 9.3, 11.1 OCH ARTIKEL 22)

Tabell 1

Grundläggande förhållanden

| Fysikaliska och kemiska förhållanden | — | Havsbottnens topografi och batymetri. |
| --- | --- | --- |

Fysikaliska och kemiska förhållanden

—

Havsbottnens topografi och batymetri.

| — | Årsvisa och säsongsvisa temperaturförhållanden samt isutbredning, strömningshastighet, uppvällning, vågexponering, blandningskarakteristik, turbiditet, uppehållstid. |
| --- | --- |

—

Årsvisa och säsongsvisa temperaturförhållanden samt isutbredning, strömningshastighet, uppvällning, vågexponering, blandningskarakteristik, turbiditet, uppehållstid.

| — | Geografisk och tidsmässig fördelning av salthalt. |
| --- | --- |

—

Geografisk och tidsmässig fördelning av salthalt.

| — | Geografisk och tidsmässig fördelning av näringsämnen (DIN, TN, DIP, TP, TOC) och syre. |
| --- | --- |

—

Geografisk och tidsmässig fördelning av näringsämnen (DIN, TN, DIP, TP, TOC) och syre.

| — | Profiler för pH, pCO2 eller motsvarande uppgifter som används för att mäta marin försurning. |
| --- | --- |

—

Profiler för pH, pCO2 eller motsvarande uppgifter som används för att mäta marin försurning.

Livsmiljöer

| — | Dominerande livsmiljöer på havsbottnen och i vattenpelaren med en beskrivning av karakteristiska fysikaliska och kemiska egenskaper, t.ex. djup, temperaturförhållanden i vattnet, strömmar och andra rörelser i vattnet, salthalt, bottenstruktur och bottensubstratens sammansättning. |
| --- | --- |

—

Dominerande livsmiljöer på havsbottnen och i vattenpelaren med en beskrivning av karakteristiska fysikaliska och kemiska egenskaper, t.ex. djup, temperaturförhållanden i vattnet, strömmar och andra rörelser i vattnet, salthalt, bottenstruktur och bottensubstratens sammansättning.

| — | Identifiering och kartläggning av speciella livsmiljötyper, särskilt sådana som enligt gemenskapslagstiftningen (livsmiljödirektivet- och fågeldirektivet) eller internationella konventioner är av särskilt intresse för vetenskapen eller för den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

—

Identifiering och kartläggning av speciella livsmiljötyper, särskilt sådana som enligt gemenskapslagstiftningen (livsmiljödirektivet- och fågeldirektivet) eller internationella konventioner är av särskilt intresse för vetenskapen eller för den biologiska mångfalden.

| — | Livsmiljöer i områden som på grund av sina egenskaper, sitt läge eller sin strategiska betydelse förtjänar ett särskilt omnämnande. Detta kan exempelvis vara områden som är utsatta för intensiv eller särskild påverkan och områden som förtjänar ett särskilt skydd. |
| --- | --- |

—

Livsmiljöer i områden som på grund av sina egenskaper, sitt läge eller sin strategiska betydelse förtjänar ett särskilt omnämnande. Detta kan exempelvis vara områden som är utsatta för intensiv eller särskild påverkan och områden som förtjänar ett särskilt skydd.

Biologiska förhållanden

| — | En beskrivning av de biologiska samhällen som är förknippade med de dominerande livsmiljöerna på havsbottnen och i vattenpelaren. Beskrivningen skall innehålla uppgifter om samhällen av växt- och djurplankton, inbegripet arter samt säsongsmässig och geografisk variation. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av de biologiska samhällen som är förknippade med de dominerande livsmiljöerna på havsbottnen och i vattenpelaren. Beskrivningen skall innehålla uppgifter om samhällen av växt- och djurplankton, inbegripet arter samt säsongsmässig och geografisk variation.

| — | Information om gömfröiga växter, makroalger och evertebrater i bottenfaunan, inklusive artsammansättning, biomassa och års-/säsongsvariation. |
| --- | --- |

—

Information om gömfröiga växter, makroalger och evertebrater i bottenfaunan, inklusive artsammansättning, biomassa och års-/säsongsvariation.

| — | Uppgifter om fiskbeståndens struktur, inklusive beståndens storlek, utbredning och ålders-/storleksstruktur. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om fiskbeståndens struktur, inklusive beståndens storlek, utbredning och ålders-/storleksstruktur.

| — | En beskrivning av populationsdynamik, naturlig och nuvarande utbredning och status för marina däggdjursarter och reptilarter som förekommer i den marina regionen eller delregionen. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av populationsdynamik, naturlig och nuvarande utbredning och status för marina däggdjursarter och reptilarter som förekommer i den marina regionen eller delregionen.

| — | En beskrivning av populationsdynamik, naturlig och nuvarande utbredning och status för havsfågelarter som förekommer i den marina regionen eller delregionen. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av populationsdynamik, naturlig och nuvarande utbredning och status för havsfågelarter som förekommer i den marina regionen eller delregionen.

| — | En beskrivning av populationsdynamik, naturlig och nuvarande utbredning och status för andra arter som förekommer i den marina regionen eller delregionen och som omfattas av gemenskapslagstiftning eller internationella avtal. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av populationsdynamik, naturlig och nuvarande utbredning och status för andra arter som förekommer i den marina regionen eller delregionen och som omfattas av gemenskapslagstiftning eller internationella avtal.

| — | En inventering av temporär förekomst, frekvens och geografisk utbredning av främmande arter eller, i förekommande fall, genetiskt distinkta former av inhemska arter i den marina regionen eller delregionen. |
| --- | --- |

—

En inventering av temporär förekomst, frekvens och geografisk utbredning av främmande arter eller, i förekommande fall, genetiskt distinkta former av inhemska arter i den marina regionen eller delregionen.

Andra förhållanden

| — | En beskrivning av situationen beträffande kemikalier, inbegripet kemikalier som ger anledning till oro, förorening av sediment, kraftigt förorenade områden, hälsofrågor och förorening av biota (särskilt biota avsett som livsmedel). |
| --- | --- |

—

En beskrivning av situationen beträffande kemikalier, inbegripet kemikalier som ger anledning till oro, förorening av sediment, kraftigt förorenade områden, hälsofrågor och förorening av biota (särskilt biota avsett som livsmedel).

| — | En beskrivning av andra förhållanden eller särdrag som är typiska eller specifika för den marina regionen eller delregionen. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av andra förhållanden eller särdrag som är typiska eller specifika för den marina regionen eller delregionen.

Tabell 2

Belastning och påverkan

| Fysisk förlust | — | Kvävning (t.ex. genom artificiella konstruktioner, deponering av muddermassor). |
| --- | --- | --- |

Fysisk förlust

—

Kvävning (t.ex. genom artificiella konstruktioner, deponering av muddermassor).

| — | Tillslutning (t.ex. genom permanenta konstruktioner). |
| --- | --- |

—

Tillslutning (t.ex. genom permanenta konstruktioner).

Fysiska skador

| — | Förändringar i igenslamning (t.ex. genom flodmynningar, ökad avrinning, muddring). |
| --- | --- |

—

Förändringar i igenslamning (t.ex. genom flodmynningar, ökad avrinning, muddring).

| — | Abrasion (t.ex. genom båttrafik, ankring, kommersiellt fiske). |
| --- | --- |

—

Abrasion (t.ex. genom båttrafik, ankring, kommersiellt fiske).

| — | Selektiv utvinning (t.ex. genom kommersiellt fiske, upprepad muddring, intrassling i fiskeredskap). |
| --- | --- |

—

Selektiv utvinning (t.ex. genom kommersiellt fiske, upprepad muddring, intrassling i fiskeredskap).

Övrig fysisk störning

| — | Undervattensbuller (t.ex. fartygstrafik, seismiskt). |
| --- | --- |

—

Undervattensbuller (t.ex. fartygstrafik, seismiskt).

| — | Marint avfall. |
| --- | --- |

—

Marint avfall.

Interferens med naturliga hydrologiska processer

| — | Betydande ändring av temperaturförhållanden (t.ex. genom flodmynningar, kraftverk). |
| --- | --- |

—

Betydande ändring av temperaturförhållanden (t.ex. genom flodmynningar, kraftverk).

| — | Betydande ändring av salthalt (t.ex. konstruktioner som hindrar vattnets rörelser, uttag av vatten). |
| --- | --- |

—

Betydande ändring av salthalt (t.ex. konstruktioner som hindrar vattnets rörelser, uttag av vatten).

Föroreningar genom farliga ämnen

| — | Tillförsel av syntetiska ämnen (t.ex. prioriterade ämnen enligt direktiv 2000/60/EG som är relevanta för den marina miljön, biologiskt verksamma ämnen, bekämpningsmedel, antifoulingmedel, läkemedel, som tillförs t.ex. genom spill från diffusa källor, oavsiktlig förorening från fartyg, deposition från atmosfären). |
| --- | --- |

—

Tillförsel av syntetiska ämnen (t.ex. prioriterade ämnen enligt direktiv 2000/60/EG som är relevanta för den marina miljön, biologiskt verksamma ämnen, bekämpningsmedel, antifoulingmedel, läkemedel, som tillförs t.ex. genom spill från diffusa källor, oavsiktlig förorening från fartyg, deposition från atmosfären).

| — | Tillförsel av icke-syntetiska ämnen (t.ex. tungmetaller och kolväten som tillförs t.ex. genom oavsiktlig förorening från fartyg, deposition från atmosfären, från vattendrag). |
| --- | --- |

—

Tillförsel av icke-syntetiska ämnen (t.ex. tungmetaller och kolväten som tillförs t.ex. genom oavsiktlig förorening från fartyg, deposition från atmosfären, från vattendrag).

| — | Tillförsel av radionuklider. |
| --- | --- |

—

Tillförsel av radionuklider.

Tillförsel av näringsämnen och organiskt material

| — | Tillförsel av kväve och fosfor (t.ex. direkta utsläpp från punktkällor, spill från diffusa källor även jordbruk, deposition från atmosfären). |
| --- | --- |

—

Tillförsel av kväve och fosfor (t.ex. direkta utsläpp från punktkällor, spill från diffusa källor även jordbruk, deposition från atmosfären).

| — | Tillförsel av organiska ämnen (t.ex. vattenbruk, tillförsel från vattendrag). |
| --- | --- |

—

Tillförsel av organiska ämnen (t.ex. vattenbruk, tillförsel från vattendrag).

Biologiska störningar

| — | Tillförsel av patogena mikroorganismer. |
| --- | --- |

—

Tillförsel av patogena mikroorganismer.

| — | Införsel av främmande arter och omflyttning av arter. |
| --- | --- |

—

Införsel av främmande arter och omflyttning av arter.

| — | Selektivt uttag av arter (t.ex. genom kommersiellt fiske och fritidsfiske). |
| --- | --- |

—

Selektivt uttag av arter (t.ex. genom kommersiellt fiske och fritidsfiske).

---

BILAGA IV

VÄGLEDANDE FÖRTECKNING ÖVER GRUNDLÄGGANDE FÖRHÅLLANDEN SOM SKALL BEAKTAS VID FASTSTÄLLANDE AV MILJÖMÅL

(SOM AVSES I ARTIKEL 10.1 OCH ARTIKEL 22)

| 1. | Tillfredsställande täckning av de karakteristiska faktorerna i marina vatten som omfattas av medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion inom en marin region eller delregion. |
| --- | --- |

1.

Tillfredsställande täckning av de karakteristiska faktorerna i marina vatten som omfattas av medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion inom en marin region eller delregion.

| 2. | Fastställande av a) mål för önskvärda förhållanden på grundval av definitionen av god miljöstatus, b) mätbara mål och tillhörande indikatorer som möjliggör övervakning och bedömning, och c) operativa mål för konkreta genomförandeåtgärder som kan bidra till att de uppnås. |
| --- | --- |

2.

Fastställande av a) mål för önskvärda förhållanden på grundval av definitionen av god miljöstatus, b) mätbara mål och tillhörande indikatorer som möjliggör övervakning och bedömning, och c) operativa mål för konkreta genomförandeåtgärder som kan bidra till att de uppnås.

| 3. | Specificering av det miljötillstånd som skall uppnås och bevaras och formulering av detta tillstånd i mätbara egenskaper hos de karakteristiska faktorerna i en medlemsstats marina vatten inom en marin region eller delregion. |
| --- | --- |

3.

Specificering av det miljötillstånd som skall uppnås och bevaras och formulering av detta tillstånd i mätbara egenskaper hos de karakteristiska faktorerna i en medlemsstats marina vatten inom en marin region eller delregion.

| 4. | Konsekvent uppsättning mål som inte kommer i konflikt med varandra. |
| --- | --- |

4.

Konsekvent uppsättning mål som inte kommer i konflikt med varandra.

| 5. | Beskrivning av de resurser som krävs för att nå målen. |
| --- | --- |

5.

Beskrivning av de resurser som krävs för att nå målen.

| 6. | Formulering av mål, inbegripet eventuella delmål, med en tidsplan för när de skall vara uppnådda. |
| --- | --- |

6.

Formulering av mål, inbegripet eventuella delmål, med en tidsplan för när de skall vara uppnådda.

| 7. | Definition av indikatorer som kan användas för att övervaka utvecklingen och fungera som ledning vid beslut om förvaltningsåtgärder för att nå målen. |
| --- | --- |

7.

Definition av indikatorer som kan användas för att övervaka utvecklingen och fungera som ledning vid beslut om förvaltningsåtgärder för att nå målen.

| 8. | Angivelse av referenspunkter om så behövs (gräns- och målreferenspunkter). |
| --- | --- |

8.

Angivelse av referenspunkter om så behövs (gräns- och målreferenspunkter).

| 9. | Beaktande av sociala och ekonomiska faktorer vid fastställande av mål. |
| --- | --- |

9.

Beaktande av sociala och ekonomiska faktorer vid fastställande av mål.

| 10. | Granskning av uppsättningen miljömål, tillhörande indikatorer och gräns- och målreferenspunkter som har fastställts mot bakgrund av de övergripande mål som anges i artikel 1 i detta direktiv. Syftet är att bedöma om uppnåendet av miljömålen skulle leda till att de marina vatten som omfattas av medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion inom en marin region uppnår ett miljötillstånd som stämmer överens med de övergripande målen. |
| --- | --- |

10.

Granskning av uppsättningen miljömål, tillhörande indikatorer och gräns- och målreferenspunkter som har fastställts mot bakgrund av de övergripande mål som anges i artikel 1 i detta direktiv. Syftet är att bedöma om uppnåendet av miljömålen skulle leda till att de marina vatten som omfattas av medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion inom en marin region uppnår ett miljötillstånd som stämmer överens med de övergripande målen.

| 11. | Målen skall vara förenliga med mål som gemenskapen och medlemsstaterna har förbundit sig till inom relevanta internationella och regionala avtal, varvid man skall använda dem som är mest relevanta för den berörda marina regionen eller delregionen i syfte att uppnå miljömålen i artikel 1 i detta direktiv. |
| --- | --- |

11.

Målen skall vara förenliga med mål som gemenskapen och medlemsstaterna har förbundit sig till inom relevanta internationella och regionala avtal, varvid man skall använda dem som är mest relevanta för den berörda marina regionen eller delregionen i syfte att uppnå miljömålen i artikel 1 i detta direktiv.

| 12. | När uppsättningen mål och indikatorer har fastställts bör de granskas tillsammans mot bakgrund av de övergripande mål som anges i artikel 1 i detta direktiv för att bedöma om uppnåendet av miljömålen skulle leda till att den marina miljön uppnår ett tillstånd som stämmer överens med de övergripande målen. |
| --- | --- |

12.

När uppsättningen mål och indikatorer har fastställts bör de granskas tillsammans mot bakgrund av de övergripande mål som anges i artikel 1 i detta direktiv för att bedöma om uppnåendet av miljömålen skulle leda till att den marina miljön uppnår ett tillstånd som stämmer överens med de övergripande målen.

---

BILAGA V

ÖVERVAKNINGSPROGRAM

(SOM AVSES I ARTIKLARNA 11.1 OCH ARTIKEL 22)

| 1. | Krav på att lämna uppgifter för en bedömning av miljötillstånd och för en bedömning av avståndet från och framstegen mot en god miljöstatus i enlighet med bilaga III och de kriterier och metodstandarder som skall fastställas i enlighet med artikel 9.3 i detta direktiv. |
| --- | --- |

1.

Krav på att lämna uppgifter för en bedömning av miljötillstånd och för en bedömning av avståndet från och framstegen mot en god miljöstatus i enlighet med bilaga III och de kriterier och metodstandarder som skall fastställas i enlighet med artikel 9.3 i detta direktiv.

| 2. | Krav på att säkerställa att information tas fram för att möjliggöra identifiering av lämpliga indikatorer för de miljömål som föreskrivs i artikel 10 i detta direktiv. |
| --- | --- |

2.

Krav på att säkerställa att information tas fram för att möjliggöra identifiering av lämpliga indikatorer för de miljömål som föreskrivs i artikel 10 i detta direktiv.

| 3. | Krav på att ta fram information för att möjliggöra bedömning av effekterna av de åtgärder som avses i artikel 13 i detta direktiv. |
| --- | --- |

3.

Krav på att ta fram information för att möjliggöra bedömning av effekterna av de åtgärder som avses i artikel 13 i detta direktiv.

| 4. | Krav på att inkludera insatser för att fastställa orsaken till förändringar och identifiera möjliga korrigeringsåtgärder för att återskapa en god miljöstatus om avvikelser utanför intervallet för önskvärt miljötillstånd har konstaterats. |
| --- | --- |

4.

Krav på att inkludera insatser för att fastställa orsaken till förändringar och identifiera möjliga korrigeringsåtgärder för att återskapa en god miljöstatus om avvikelser utanför intervallet för önskvärt miljötillstånd har konstaterats.

| 5. | Krav på att tillhandahålla information om kemiska föroreningar i arter som används som livsmedel och kommer från kommersiella fiskeområden. |
| --- | --- |

5.

Krav på att tillhandahålla information om kemiska föroreningar i arter som används som livsmedel och kommer från kommersiella fiskeområden.

| 6. | Krav på att inkludera insatser för att bekräfta att de korrigerande åtgärderna leder till de önskade förändringarna och inte till oönskade bieffekter. |
| --- | --- |

6.

Krav på att inkludera insatser för att bekräfta att de korrigerande åtgärderna leder till de önskade förändringarna och inte till oönskade bieffekter.

| 7. | Krav på att samla informationen på grundval av marina regioner eller delregioner i enlighet med artikel 4 i detta direktiv. |
| --- | --- |

7.

Krav på att samla informationen på grundval av marina regioner eller delregioner i enlighet med artikel 4 i detta direktiv.

| 8. | Krav på att garantera jämförbara metoder för bedömning inom och mellan marina regioner och/eller delregioner |
| --- | --- |

8.

Krav på att garantera jämförbara metoder för bedömning inom och mellan marina regioner och/eller delregioner

| 9. | Krav på att utarbeta tekniska specifikationer och standardiserade metoder för övervakning på gemenskapsnivå så att informationen blir jämförbar. |
| --- | --- |

9.

Krav på att utarbeta tekniska specifikationer och standardiserade metoder för övervakning på gemenskapsnivå så att informationen blir jämförbar.

| 10. | Krav på att i möjligaste mån skapa kompatibilitet med befintliga program som utvecklats på regional och internationell nivå. Syftet är att främja överensstämmelse mellan programmen och förhindra dubbelarbete, varvid man skall använda de övervakningsriktlinjer som är mest relevanta för den berörda marina regionen eller delregionen. |
| --- | --- |

10.

Krav på att i möjligaste mån skapa kompatibilitet med befintliga program som utvecklats på regional och internationell nivå. Syftet är att främja överensstämmelse mellan programmen och förhindra dubbelarbete, varvid man skall använda de övervakningsriktlinjer som är mest relevanta för den berörda marina regionen eller delregionen.

| 11. | Krav på att den inledande bedömningen enligt artikel 8 i detta direktiv skall omfatta en bedömning av viktiga förändringar i miljöförhållanden och vid behov nya och framväxande frågor. |
| --- | --- |

11.

Krav på att den inledande bedömningen enligt artikel 8 i detta direktiv skall omfatta en bedömning av viktiga förändringar i miljöförhållanden och vid behov nya och framväxande frågor.

| 12. | Krav på att, som ett led i den inledande bedömningen enligt artikel 8 i detta direktiv, behandla de relevanta faktorer som förtecknas i bilaga III inklusive deras naturliga variation samt bedöma trender i riktning mot de miljömål som fastställts i enlighet med artikel 10.1 i detta direktiv, i förekommande fall med hjälp av fastställda indikatorer och gräns- eller målreferenspunkter för dessa. |
| --- | --- |

12.

Krav på att, som ett led i den inledande bedömningen enligt artikel 8 i detta direktiv, behandla de relevanta faktorer som förtecknas i bilaga III inklusive deras naturliga variation samt bedöma trender i riktning mot de miljömål som fastställts i enlighet med artikel 10.1 i detta direktiv, i förekommande fall med hjälp av fastställda indikatorer och gräns- eller målreferenspunkter för dessa.

---

BILAGA VI

ÅTGÄRDSPROGRAM

(SOM AVSES I ARTIKEL 13.1 OCH ARTIKEL 22)

| 1. | Kontroller av påverkan: förvaltningsåtgärder som reglerar den tillåtna omfattningen av en mänsklig aktivitet. |
| --- | --- |

1.

Kontroller av påverkan: förvaltningsåtgärder som reglerar den tillåtna omfattningen av en mänsklig aktivitet.

| 2. | Kontroller av effekt: förvaltningsåtgärder som reglerar den tillåtna graden av störning av en faktor i ekosystemet. |
| --- | --- |

2.

Kontroller av effekt: förvaltningsåtgärder som reglerar den tillåtna graden av störning av en faktor i ekosystemet.

| 3. | Kontroller av rumslig och tidsmässig utbredning: förvaltningsåtgärder som reglerar var och när en aktivitet år tillåten. |
| --- | --- |

3.

Kontroller av rumslig och tidsmässig utbredning: förvaltningsåtgärder som reglerar var och när en aktivitet år tillåten.

| 4. | Åtgärder för samordning av förvaltning: verktyg för att säkerställa en samordnad förvaltning. |
| --- | --- |

4.

Åtgärder för samordning av förvaltning: verktyg för att säkerställa en samordnad förvaltning.

| 5. | Ekonomiska incitament: förvaltningsåtgärder som gör att de som nyttjar de marina ekosystemen har ekonomiskt intresse av att agera på sätt som bidrar till att målet med en god miljöstatus uppnås. |
| --- | --- |

5.

Ekonomiska incitament: förvaltningsåtgärder som gör att de som nyttjar de marina ekosystemen har ekonomiskt intresse av att agera på sätt som bidrar till att målet med en god miljöstatus uppnås.

| 6. | Verktyg för förbättring och återställning: förvaltningsverktyg som vägleder mänskliga aktiviteter för att återställa skadade komponenter i marina ekosystem. |
| --- | --- |

6.

Verktyg för förbättring och återställning: förvaltningsverktyg som vägleder mänskliga aktiviteter för att återställa skadade komponenter i marina ekosystem.

| 7. | Kommunikation, medverkan av berörda parter och information till allmänheten. |
| --- | --- |

7.

Kommunikation, medverkan av berörda parter och information till allmänheten.

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

I oktober 2005 antog kommissionen ett förslag (1) till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi). Förslaget förelades rådet den 21 november 2005.

Europaparlamentet antog sitt yttrande vid första behandlingen den 13 november 2006.

Regionkommittén antog sitt yttrande den 26 april 2006 (2).

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén antog sitt yttrande den 20 april 2006 (3).

Rådet antog sin gemensamma ståndpunkt den 23 juli 2007.

II.   SYFTE

Huvudsyftet med det föreslagna direktivet, som bör ses som miljökomponenten i EU:s framtida havspolitik, är att fastställa en ram för att skydda och bevara den marina miljön, för att förhindra att den försämras och för att där så är praktiskt möjligt återställa denna miljö på områden där den har påverkats negativt.

Detta skall ske genom att medlemsstaterna utvecklar och genomför marina strategier i syfte att uppnå eller bevara en god miljöstatus i den marina miljön senast år 2021.

I dessa marina strategier skall man tillämpa en ekosystembaserad metod för förvaltning av mänskliga aktiviteter, samtidigt som ett hållbart utnyttjande av marina varor och tjänster möjliggörs.

Vidare skall direktivet bidra till samstämmighet mellan olika politikområden, överenskommelser och lagstiftningsåtgärder som påverkar den marina miljön samt syfta till att säkerställa integrering av miljöhänsyn i dessa.

Samarbete på regional nivå kommer att vara avgörande för att direktivet skall kunna genomföras med framgång. Direktivet kommer i sin tur att bidra till att förbättra åtgärderna på internationell nivå, i synnerhet när det gäller de regionala havskonventionerna om skydd av den marina miljön, genom att ge en tydlig, rättsligt bindande ram inom vilken medlemsstaterna kan verka.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

Allmänt

Den gemensamma ståndpunkten innehåller ett antal av Europaparlamentets ändringar vid första behandlingen, antingen ordagrant, till vissa delar eller till innebörden. Genom ändringarna förbättras eller förtydligas texten i det föreslagna direktivet. Andra ändringar avspeglas emellertid inte i den gemensamma ståndpunkten, eftersom rådet har enats om att de var onödiga eller inte kunde godtas eller eftersom bestämmelserna i kommissionens ursprungliga förslag i flera fall hade strukits eller omarbetats kraftigt.

Kommissionen har särskilt strävat efter att klargöra det föreslagna direktivets tillämpningsområde och mål genom att lägga till definitioner av centrala begrepp och koncept (artikel 3) samt en bilaga (bilaga I) med allmänna kvalitativa deskriptorer som vägledning för att fastställa vad som avses med god miljöstatus, eftersom förslaget gäller ett ramdirektiv som inte bör belasta genomförandet med alltför många tekniska uppgifter.

Vidare har rådet lagt till eller ändrat vissa bestämmelser så att medlemsstaternas skyldigheter vid genomförandet specificeras. Genom de skyldigheter som anges för medlemsstater utan farvatten ser man särskilt till att alla medlemsstater samarbetar för att uppnå en god miljöstatus i den marina miljön (artiklarna 6 och 24).

I den gemensamma ståndpunkten förutses situationer då miljömål som fastställts av medlemsstaterna inte kan uppnås eller inte kan uppnås inom den planerade tidsplanen (artikel 14). I sådana fall har medlemsstaterna den dubbla skyldigheten att anmäla skälet för detta till kommissionen och att vidta ad hoc-åtgärder, så att skadan begränsas. I den text som godkänts av rådet förutses emellertid situationer där det krävs snabbare och kraftfullare åtgärder (se artikel 5.3 om pilotprojekt och artikel 13.4 om marina skyddsområden).

Specifikt

1.   Gott miljötillstånd

I likhet med Europaparlamentet har rådet ansett att gott miljötillstånd är av central betydelse i det föreslagna direktivet. Båda institutionerna har därför kompletterat det ursprungliga förslaget med en definition och vissa kvalitativa deskriptorer som vägledning för att fastställa vad som avses med gott miljötillstånd i varje marin region eller delregion.

Trots att många av inslagen i parlamentets elva ändringar om gott miljötillstånd behandlas i den gemensamma ståndpunkten, bör det understrykas att de båda institutionerna har haft förhållandevis olika strategier. Rådets koncept bygger huvudsakligen på statusen (dvs. de faktorer som måste finnas med för att statusen för den marina miljön skall anses vara god; se bilaga I), men man konstaterar dock att vissa mänskliga aktiviteter (inom jordbruk, fiske eller sjöfart) av uppenbara skäl ökar belastningen på den marina miljön mer än andra (se tabell 2 i bilagan III). De flesta av parlamentets ändringar, dock inte alla, avser däremot påfrestningar på denna miljö som orsakats av människan och dessutom är sektorsspecifika. Vidare är nivån på de tekniska uppgifterna i flera av parlamentets ändringar inte förenlig med rådets strategi för detta förslag till ramdirektiv.

2.   Mål, tidsplaner och kostnader

Rådet understryker att en ambitiös och realistisk strategi har valts i de närliggande frågorna om skyldigheter och tidsplaner.

Till skillnad från parlamentet ställer sig rådet inte positivt till en allmän åtstramning av tidsfristerna, i synnerhet inte till att ett gott miljötillstånd skall ha uppnåtts 2017 i stället för 2021, eftersom situationen i hög grad varierar inom Europa. Enligt den gemensamma ståndpunkten får emellertid medlemsstaterna alltid genomföra direktivet i snabbare takt, när de bedömer att detta är önskvärt och/eller genomförbart (se artikel 5.3). Det bör även noteras att den tidsplan som rådet har antagit för detta direktiv är förenlig med tidsfristerna för genomförande och rapportering enligt ramdirektivet för vatten.

Rådet ansåg även att det skulle vara orealistiskt att som rättsligt bindande mål föreskriva att en god miljöstatus skall uppnås, inte ens senast 2021, hur önskvärt detta än vore (se parlamentets ändring 24 med artikel 1.1 andra stycket i den gemensamma ståndpunkten). I den gemensamma ståndpunkten fastställs att vissa åtgärder skall vidtas enligt en precis tidsplan, vilket i sig bör garantera att det görs påtagliga framsteg mot målet att uppnå ett gott miljötillstånd, även om detta inte helt kan uppnås senast 2021.

Rådet ansåg vidare att när medlemsstaterna utformar och genomför sina marina strategier bör de därför inte vara skyldiga att vidta åtgärder när det inte föreligger någon väsentlig risk för miljön eller när åtgärden skulle medföra oproportionerliga kostnader i förhållande till riskerna för den marina miljön. Även här är medlemsstaterna emellertid skyldiga att ge kommissionen en motivering.

3.   Marina strategier och regionalt samarbete

Rådet kan hålla med parlamentet om att samarbete inom marina regioner eller delregioner, såväl mellan EU:s medlemsstater som med tredjeländer, är av avgörande betydelse. I den gemensamma ståndpunkten framhålls att man måste utnyttja befintliga internationella samarbetsstrukturer, bl.a. sådana som har inrättats inom ramen för regionala havskonventioner, för att undvika dubbelarbete.

Rådet kan emellertid inte godta det begrepp som föreslås i ändring 33, dvs. gemensamt ansvar för att en enda gemensam marin strategi utarbetas per region eller delregion. Detta skulle sprida ut det juridiska ansvaret för efterlevnaden mellan flera medlemsstater och hindra att det görs framsteg mot det föreslagna direktivets mål. Rådet anser att det slutliga ansvaret för att skyldigheterna enligt gemenskapslagstiftningen fullgörs rent allmänt, och särskilt enligt detta direktiv, helt och hållet bör ligga hos de enskilda medlemsstaterna.

IV.   SLUTSATS

Rådet anser att den gemensamma ståndpunkten utgör ett väl avvägt åtgärdspaket som bidrar till att målen för gemenskapens miljöpolitik enligt artikel 174.1 i EG-fördraget uppfylls. Det svarar tillfredsställande mot en anmodan i gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (4) och avspeglar det angelägna behovet att ta itu med den växande oron över tillståndet i Europas hav i syfte ”att främja en hållbar användning av haven och bevara de marina ekosystemen”.

Åtgärdspaketet leder särskilt till att skyddet och bevarandet av den marina miljön i hög grad förbättras. Det garanterar även ett effektivt genomförande från medlemsstaternas sida, med vederbörlig hänsyn till de särskilda omständigheterna på regional eller delregional nivå.

Rådet ser fram emot konstruktiva överläggningar med Europaparlamentet, så att direktivet kan antas så snart som möjligt.

---

(1)  Dok. 13759/05 – KOM(2005) 505 slutlig.

(2)  EUT C 206, 29.8.2006, s. 5.

(3)  EUT C 185, 8.8.2006, s. 20.

(4)  Beslut nr 1600/2002/EG (EGT L 242, 10.9.2002, s. 1).

---