# Europos Sąjungos C 242E/2007

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 242E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 50 tomas2007m. spalio 16d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 242E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

50 tomas2007m. spalio 16d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | III   Parengiamieji aktai |
| | TARYBA |
| 2007/C 242E/01 | 2007 m. liepos 23 d. Tarybos bendroji pozicija (EB) Nr. 11/2007, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl nepopierinės muitinės ir verslo aplinkos | 1 |
| 2007/C 242E/02 | 2007 m. liepos 23 d. Tarybos bendroji pozicija (EB) Nr. 12/2007, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (
  1
  ) | 11 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

III   Parengiamieji aktai

TARYBA

2007/C 242E/01

2007 m. liepos 23 d. Tarybos bendroji pozicija (EB) Nr. 11/2007, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl nepopierinės muitinės ir verslo aplinkos

1

2007/C 242E/02

2007 m. liepos 23 d. Tarybos bendroji pozicija (EB) Nr. 12/2007, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

III Parengiamieji aktai

TARYBA

| 16.10.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 242/1

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 11/2007

priimta Tarybos 2007 m. liepos 23 d.

siekiant priimti ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2007/EB dėl nepopierinės muitinės ir verslo aplinkos

(2007/C 242 E/01)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 ir 135 straipsnius,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Bendrija ir valstybės narės pagal Lisabonos darbotvarkę įsipareigojo didinti Europoje veikiančių bendrovių konkurencingumą. Pagal 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 2004/387/EB dėl suderinto paneuropinių e. valdžios paslaugų teikimo valstybės valdymo institucijoms, verslo subjektams ir piliečiams (IDABC) (3) Komisija ir valstybės narės turėtų įdiegti efektyvias, veiksmingas ir sąveikias informacines bei ryšių sistemas, skirtas informacijos mainams tarp viešojo administravimo institucijų ir Bendrijos piliečių. |
| --- | --- |

(1)

Bendrija ir valstybės narės pagal Lisabonos darbotvarkę įsipareigojo didinti Europoje veikiančių bendrovių konkurencingumą. Pagal 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 2004/387/EB dėl suderinto paneuropinių e. valdžios paslaugų teikimo valstybės valdymo institucijoms, verslo subjektams ir piliečiams (IDABC) (3) Komisija ir valstybės narės turėtų įdiegti efektyvias, veiksmingas ir sąveikias informacines bei ryšių sistemas, skirtas informacijos mainams tarp viešojo administravimo institucijų ir Bendrijos piliečių.

| (2) | Tam, kad galėtų būti teikiamos Sprendime Nr. 2004/387/EB numatytos paneuropinės e. valdžios paslaugos, reikia imtis priemonių veiksmingiau organizuoti muitinį tikrinimą ir užtikrinti nenutrūkstamą duomenų srautą, kas padidintų muitinio įforminimo veiksmingumą, sumažintų administracinio darbo krūvį, padėtų kovoti su sukčiavimu, organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu, gintų finansinius interesus, apsaugotų intelektinę nuosavybę ir kultūros paveldą, didintų prekių saugą bei tarptautinės prekybos saugumą ir gerintų sveikatos bei aplinkos apsaugą. Siekiant šių tikslų, ypač svarbu, kad būtų sudarytos sąlygos muitinės reikmėms naudoti informacijos ir ryšių technologijas (IRT). |
| --- | --- |

(2)

Tam, kad galėtų būti teikiamos Sprendime Nr. 2004/387/EB numatytos paneuropinės e. valdžios paslaugos, reikia imtis priemonių veiksmingiau organizuoti muitinį tikrinimą ir užtikrinti nenutrūkstamą duomenų srautą, kas padidintų muitinio įforminimo veiksmingumą, sumažintų administracinio darbo krūvį, padėtų kovoti su sukčiavimu, organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu, gintų finansinius interesus, apsaugotų intelektinę nuosavybę ir kultūros paveldą, didintų prekių saugą bei tarptautinės prekybos saugumą ir gerintų sveikatos bei aplinkos apsaugą. Siekiant šių tikslų, ypač svarbu, kad būtų sudarytos sąlygos muitinės reikmėms naudoti informacijos ir ryšių technologijas (IRT).

| (3) | 2003 m. gruodžio 5 d. Tarybos rezoliucijoje dėl nepopierinės muitinės ir verslo aplinkos kūrimo (4), kuri buvo priimta pasirėmus Komisijos komunikatu dėl nepopierinės muitinės ir verslo aplinkos, Komisija paraginta, artimai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, parengti daugiametį strateginį planą kaip sukurti suderintą ir sąveikią Bendrijos muitinių elektroninę aplinką. 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2913/92, nustatančiame Bendrijos muitinės kodeksą (5), reikalaujama naudoti technines duomenų apdorojimo priemones pateikiant bendrąsias deklaracijas ir muitinių administracijoms vykdant elektroninius duomenų mainus, kad muitinis tikrinimas galėtų būti grindžiamas automatinių rizikos analizės sistemų naudojimu. |
| --- | --- |

(3)

2003 m. gruodžio 5 d. Tarybos rezoliucijoje dėl nepopierinės muitinės ir verslo aplinkos kūrimo (4), kuri buvo priimta pasirėmus Komisijos komunikatu dėl nepopierinės muitinės ir verslo aplinkos, Komisija paraginta, artimai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, parengti daugiametį strateginį planą kaip sukurti suderintą ir sąveikią Bendrijos muitinių elektroninę aplinką. 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2913/92, nustatančiame Bendrijos muitinės kodeksą (5), reikalaujama naudoti technines duomenų apdorojimo priemones pateikiant bendrąsias deklaracijas ir muitinių administracijoms vykdant elektroninius duomenų mainus, kad muitinis tikrinimas galėtų būti grindžiamas automatinių rizikos analizės sistemų naudojimu.

| (4) | Todėl kuriant nepopierinę muitinės ir verslo aplinką būtina nustatyti siektinus tikslus bei šių darbų struktūrą, priemones ir terminus. |
| --- | --- |

(4)

Todėl kuriant nepopierinę muitinės ir verslo aplinką būtina nustatyti siektinus tikslus bei šių darbų struktūrą, priemones ir terminus.

| (5) | Komisija turėtų įgyvendinti šį sprendimą glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis. Todėl būtina apibrėžti atitinkamų šalių pareigas bei užduotis ir nustatyti, kaip Komisija ir valstybės narės pasidalys išlaidas. |
| --- | --- |

(5)

Komisija turėtų įgyvendinti šį sprendimą glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis. Todėl būtina apibrėžti atitinkamų šalių pareigas bei užduotis ir nustatyti, kaip Komisija ir valstybės narės pasidalys išlaidas.

| (6) | Komisija ir valstybės narės turėtų pasidalyti atsakomybę už ryšių ir informacijos mainų sistemų Bendrijos ir nacionalinius komponentus, vadovaudamosi principais, išdėstytais 2003 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 253/2003/EB, nustatančiame muitinių veiksmų programą Bendrijoje (Muitinė 2007) (6), ir atsižvelgdamos į 2002 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 2235/2002, patvirtinantį Bendrijos programą mokesčių sistemų veikimui vidaus rinkoje pagerinti (2003-2007 m. Fiscalis programa) (7). |
| --- | --- |

(6)

Komisija ir valstybės narės turėtų pasidalyti atsakomybę už ryšių ir informacijos mainų sistemų Bendrijos ir nacionalinius komponentus, vadovaudamosi principais, išdėstytais 2003 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 253/2003/EB, nustatančiame muitinių veiksmų programą Bendrijoje (Muitinė 2007) (6), ir atsižvelgdamos į 2002 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 2235/2002, patvirtinantį Bendrijos programą mokesčių sistemų veikimui vidaus rinkoje pagerinti (2003-2007 m. Fiscalis programa) (7).

| (7) | Siekiant užtikrinti šio sprendimo vykdymą ir skirtingų sistemų, kurios turės būti sukurtos, suderinamumą, būtina sukurti stebėsenos mechanizmą. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant užtikrinti šio sprendimo vykdymą ir skirtingų sistemų, kurios turės būti sukurtos, suderinamumą, būtina sukurti stebėsenos mechanizmą.

| (8) | Valstybės narės ir Komisija turėtų reguliariai teikti ataskaitas apie įgyvendinant šį sprendimą padarytą pažangą. |
| --- | --- |

(8)

Valstybės narės ir Komisija turėtų reguliariai teikti ataskaitas apie įgyvendinant šį sprendimą padarytą pažangą.

| (9) | Nepopierinei aplinkai sukurti reikia glaudaus Komisijos, muitinių ir ekonominių operacijų vykdytojų bendradarbiavimo. Kad bendradarbiauti būtų lengviau, Muitų politikos grupė turėtų užtikrinti šiam sprendimui įgyvendinti būtinų veiksmų koordinavimą. Vykdant visus šių veiksmų parengimo etapus turėtų būti nacionaliniu ir Bendrijos lygiu konsultuojamasi su ekonominių operacijų vykdytojais. |
| --- | --- |

(9)

Nepopierinei aplinkai sukurti reikia glaudaus Komisijos, muitinių ir ekonominių operacijų vykdytojų bendradarbiavimo. Kad bendradarbiauti būtų lengviau, Muitų politikos grupė turėtų užtikrinti šiam sprendimui įgyvendinti būtinų veiksmų koordinavimą. Vykdant visus šių veiksmų parengimo etapus turėtų būti nacionaliniu ir Bendrijos lygiu konsultuojamasi su ekonominių operacijų vykdytojais.

| (10) | Stojančioms šalims ir šalims kandidatėms turėtų būti leidžiama dalyvauti šiuose veiksmuose siekiant, kad jos pasirengtų stojimui. |
| --- | --- |

(10)

Stojančioms šalims ir šalims kandidatėms turėtų būti leidžiama dalyvauti šiuose veiksmuose siekiant, kad jos pasirengtų stojimui.

| (11) | Kadangi šio sprendimo tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti, t.y. sukurti nepopierinę muitinės ir verslo aplinką, ir kadangi šio tikslo dėl jo masto ir poveikio būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(11)

Kadangi šio sprendimo tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti, t.y. sukurti nepopierinę muitinės ir verslo aplinką, ir kadangi šio tikslo dėl jo masto ir poveikio būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (12) | Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8). |
| --- | --- |

(12)

Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8).

| (13) | Komisijai visų pirma turėtų būti suteikti įgaliojimai pratęsti šio sprendimo 4 straipsnio 2, 3 ir 5 dalyse numatytus terminus. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies keisti neesmines šio sprendimo nuostatas, jos turi būti tvirtinamos taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu, numatytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje, |
| --- | --- |

(13)

Komisijai visų pirma turėtų būti suteikti įgaliojimai pratęsti šio sprendimo 4 straipsnio 2, 3 ir 5 dalyse numatytus terminus. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies keisti neesmines šio sprendimo nuostatas, jos turi būti tvirtinamos taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu, numatytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Elektroninės muitinės sistemos

Komisija ir valstybės narės diegia saugias, integruotas, sąveikias ir prieinamas elektronines muitinės sistemas, skirtas duomenų, nurodomų muitinės deklaracijose, kartu su muitinės deklaracijomis pateikiamuose dokumentuose, sertifikatuose ir kitos atitinkamos informacijos mainams.

Komisija ir valstybės narės sukuria struktūrą ir suteikia priemones, kurių reikia, kad šios elektroninės muitinės sistemos galėtų veikti.

2 straipsnis

Tikslai

1.   1 straipsnyje nurodytos elektroninės muitinės sistemos kuriamos siekiant šių tikslų:

| a) | supaprastinti importo ir eksporto procedūras; |
| --- | --- |

a)

supaprastinti importo ir eksporto procedūras;

| b) | sumažinti nustatytų reikalavimų laikymosi bei administracinio darbo išlaidas ir sutrumpinti muitinės formalumams atlikti reikalingą laiką; |
| --- | --- |

b)

sumažinti nustatytų reikalavimų laikymosi bei administracinio darbo išlaidas ir sutrumpinti muitinės formalumams atlikti reikalingą laiką;

| c) | koordinuoti bendro požiūrio taikymą prekių tikrinimo srityje; |
| --- | --- |

c)

koordinuoti bendro požiūrio taikymą prekių tikrinimo srityje;

| d) | padėti užtikrinti tinkamą visų muitų ir kitų mokesčių surinkimą; |
| --- | --- |

d)

padėti užtikrinti tinkamą visų muitų ir kitų mokesčių surinkimą;

| e) | užtikinti greitą svarbios informacijos, susijusios su tarptautine tiekimo grandine, teikimą ir gavimą; |
| --- | --- |

e)

užtikinti greitą svarbios informacijos, susijusios su tarptautine tiekimo grandine, teikimą ir gavimą;

| f) | sudaryti galimybes šalių eksportuotojų ir importuotojų administracijoms, taip pat muitinėms ir ekonominių operacijų vykdytojams nuolatos vykdyti tarpusavio duomenų mainus, leidžiančius pakartotinai panaudoti į sistemą jau įvestus duomenis. |
| --- | --- |

f)

sudaryti galimybes šalių eksportuotojų ir importuotojų administracijoms, taip pat muitinėms ir ekonominių operacijų vykdytojams nuolatos vykdyti tarpusavio duomenų mainus, leidžiančius pakartotinai panaudoti į sistemą jau įvestus duomenis.

Elektroninių muitinės sistemų integracija ir raida turi atitikti pirmoje pastraipoje nustatytus tikslus.

2.   1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytų tikslų, be kita ko, siekiama šiomis priemonėmis:

| a) | suderintai keičiantis informacija remiantis tarptautiniu lygiu pripažintais duomenų modeliais ir pranešimų formatais; |
| --- | --- |

a)

suderintai keičiantis informacija remiantis tarptautiniu lygiu pripažintais duomenų modeliais ir pranešimų formatais;

| b) | pertvarkant muitinėse vykdomus ir su muitinių veikla susijusius procesus siekiant optimalaus jų našumo ir veiksmingumo, šių procesų supaprastinimo, muitinės nustatytų reikalavimų laikymosi išlaidų sumažinimo; |
| --- | --- |

b)

pertvarkant muitinėse vykdomus ir su muitinių veikla susijusius procesus siekiant optimalaus jų našumo ir veiksmingumo, šių procesų supaprastinimo, muitinės nustatytų reikalavimų laikymosi išlaidų sumažinimo;

| c) | siūlant ekonominių operacijų vykdytojams platų elektroninių muitinės paslaugų asortimentą, sudarantį jiems galimybes tokiu pačiu būdu bendrauti su bet kurios valstybės narės muitine. |
| --- | --- |

c)

siūlant ekonominių operacijų vykdytojams platų elektroninių muitinės paslaugų asortimentą, sudarantį jiems galimybes tokiu pačiu būdu bendrauti su bet kurios valstybės narės muitine.

3.   Kai tai numatyta tarptautiniuose susitarimuose ir taikomos tinkamos finansinės priemonės, Bendrija, taikant 1 dalį, skatina elektroninių muitinės sistemų sąveikumą su trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų muitinės sistemomis ir šių sistemų prieinamumą trečiųjų šalių ekonominių operacijų vykdytojams ir taip prisideda prie tarptautinio lygio nepopierinės aplinkos kūrimo.

3 straipsnis

Duomenų mainai

1.   Bendrijos ir valstybių narių elektroninės muitinės sistemos sudaro sąlygas valstybių narių muitinėms vykdyti duomenų mainus tarpusavyje ir su:

| a) | ekonominių operacijų vykdytojais; |
| --- | --- |

a)

ekonominių operacijų vykdytojais;

| b) | Komisija; |
| --- | --- |

b)

Komisija;

| c) | kitomis su tarptautiniu prekių gabenimu susijusiomis administracijomis ar oficialiomis institucijomis (toliau — kitos administracijos ar institucijos). |
| --- | --- |

c)

kitomis su tarptautiniu prekių gabenimu susijusiomis administracijomis ar oficialiomis institucijomis (toliau — kitos administracijos ar institucijos).

2.   Atskleidžiant ar perduodant duomenis turi būti griežtai laikomasi galiojančių duomenų apsaugos nuostatų, visų pirma — 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (9) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (10).

4 straipsnis

Sistemos, paslaugos ir terminai

1.   Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, įdiegia toliau nurodytas elektronines muitinės sistemas, laikydamosi galiojančiuose teisės aktuose nustatytų reikalavimų ir terminų:

| a) | importo ir eksporto sistemas, sąveikias su tranzito sistema ir sudarančias sąlygas nenutrūkstamam duomenų srautui tarp tokių muitinės sistemų visoje Bendrijoje; |
| --- | --- |

a)

importo ir eksporto sistemas, sąveikias su tranzito sistema ir sudarančias sąlygas nenutrūkstamam duomenų srautui tarp tokių muitinės sistemų visoje Bendrijoje;

| b) | ekonominių operacijų vykdytojų identifikavimo ir registravimo sistemą, sąveikią su įgaliotųjų ekonominių operacijų vykdytojų sistema ir sudarančią jiems sąlygas bendrauti su visos Bendrijos muitinėmis užsiregistravus tik vieną kartą, kuri būtų kuriama įvertinus esamas Bendrijos ar nacionalines sistemas; |
| --- | --- |

b)

ekonominių operacijų vykdytojų identifikavimo ir registravimo sistemą, sąveikią su įgaliotųjų ekonominių operacijų vykdytojų sistema ir sudarančią jiems sąlygas bendrauti su visos Bendrijos muitinėmis užsiregistravus tik vieną kartą, kuri būtų kuriama įvertinus esamas Bendrijos ar nacionalines sistemas;

| c) | sistemą, sudarančią sąlygas taikyti įgaliotojo ekonominių operacijų vykdytojo statuso suteikimo procedūrą, kuri apimtų informavimo ir konsultavimo procesą, įgaliotųjų ekonominių operacijų vykdytojų sertifikatų valdymą ir šių subjektų įregistravimą duomenų bazėje, prie kurios turi prieigą muitinės administracijos. |
| --- | --- |

c)

sistemą, sudarančią sąlygas taikyti įgaliotojo ekonominių operacijų vykdytojo statuso suteikimo procedūrą, kuri apimtų informavimo ir konsultavimo procesą, įgaliotųjų ekonominių operacijų vykdytojų sertifikatų valdymą ir šių subjektų įregistravimą duomenų bazėje, prie kurios turi prieigą muitinės administracijos.

2.   Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, iki ... (11) sukuria ir įdiegia bendrus muitinės portalus, per kuriuos ekonominių operacijų vykdytojams teikiama informacija, reikalinga muitinės prižiūrimoms operacijoms vykdyti visose valstybėse narėse.

3.   Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, iki ... (12) sukuria ir įdiegia integruoto tarifo terpę, sudarančią sąlygas prisijungti prie kitų Komisijos ir valstybių narių sistemų, susijusių su importu ir eksportu.

4.   Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Muitų politikos grupėje iki ... (11) įvertina bendras funkcines specifikacijas, parengtas:

| a) | vieno prieigos taško sistemoms, kurios sudaro galimybes ekonominių operacijų vykdytojams pasinaudojus viena ir ta pačia sąsaja pateikti elektronines muitinės deklaracijas ir tada, kai muitinės procedūra atliekama kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

a)

vieno prieigos taško sistemoms, kurios sudaro galimybes ekonominių operacijų vykdytojams pasinaudojus viena ir ta pačia sąsaja pateikti elektronines muitinės deklaracijas ir tada, kai muitinės procedūra atliekama kitoje valstybėje narėje;

| b) | ekonominių operacijų vykdytojams skirtoms elektroninėms sąsajoms, kurios sudarytų jiems galimybę atlikti visus su muitinės funkcijomis susijusius formalumus per valstybės narės, kurioje jie įsteigti, muitinę, net ir tada, kai atliekant tokius formalumus turėtų dalyvauti kelios valstybės narės; ir |
| --- | --- |

b)

ekonominių operacijų vykdytojams skirtoms elektroninėms sąsajoms, kurios sudarytų jiems galimybę atlikti visus su muitinės funkcijomis susijusius formalumus per valstybės narės, kurioje jie įsteigti, muitinę, net ir tada, kai atliekant tokius formalumus turėtų dalyvauti kelios valstybės narės; ir

| c) | „vieno langelio“ paslaugoms, sudarančioms sąlygas nenutrūkstamiems duomenų srautams tarp ekonominių operacijų vykdytojų bei muitinių, tarp muitinių bei Komisijos ir tarp muitinių bei kitų administracijų ir institucijų, ir duodančioms galimybę ekonominių operacijų vykdytojams pateikti muitinei visą importo ar eksporto formalumams atlikti būtiną informaciją, įskaitant informaciją, reikalaujamą ne pagal muitų teisės aktus. |
| --- | --- |

c)

„vieno langelio“ paslaugoms, sudarančioms sąlygas nenutrūkstamiems duomenų srautams tarp ekonominių operacijų vykdytojų bei muitinių, tarp muitinių bei Komisijos ir tarp muitinių bei kitų administracijų ir institucijų, ir duodančioms galimybę ekonominių operacijų vykdytojams pateikti muitinei visą importo ar eksporto formalumams atlikti būtiną informaciją, įskaitant informaciją, reikalaujamą ne pagal muitų teisės aktus.

5.   Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, siekia per trejus metus nuo teigiamo 4 dalies a ir b punktuose nurodytų bendrų funkcinių specifikacijų įvertinimo sukurti ir įdiegti vieno prieigos taško sistemas ir elektronines sąsajas.

6.   Valstybės narės ir Komisija siekia sukurti ir įdiegti „vieno langelio“ paslaugų sistemas. Šioje srityje pasiektos pažangos įvertinimas įtraukiamas į 12 straipsnyje nurodytas ataskaitas.

7.   Bendrija ir valstybės narės deramai prižiūri ir prireikus tobulina šiame straipsnyje nurodytas sistemas ir paslaugas.

5 straipsnis

Komponentai ir atsakomybė

1.   Elektronines muitinės sistemas sudaro Bendrijos komponentai ir nacionaliniai komponentai.

2.   Elektroninių muitinės sistemų Bendrijos komponentais visų pirma laikomi:

| a) | su sistemomis susijusios galimybių studijos ir bendros funkcinės bei techninės sistemų specifikacijos; |
| --- | --- |

a)

su sistemomis susijusios galimybių studijos ir bendros funkcinės bei techninės sistemų specifikacijos;

| b) | bendri produktai ir paslaugos, įskaitant būtinas bendras muitinės normatyvinės informacijos ir su muitinės veikla susijusios informacijos sistemas; |
| --- | --- |

b)

bendri produktai ir paslaugos, įskaitant būtinas bendras muitinės normatyvinės informacijos ir su muitinės veikla susijusios informacijos sistemas;

| c) | valstybėms narėms teikiamos bendrojo ryšių tinklo ir bendrosios sistemų sąsajos (CCN/CSI) paslaugos; |
| --- | --- |

c)

valstybėms narėms teikiamos bendrojo ryšių tinklo ir bendrosios sistemų sąsajos (CCN/CSI) paslaugos;

| d) | valstybių narių ir Komisijos įgyvendinamos koordinavimo priemonės, kai jos įgyvendinamos ir veikla vykdoma Bendrijos bendrojoje srityje; |
| --- | --- |

d)

valstybių narių ir Komisijos įgyvendinamos koordinavimo priemonės, kai jos įgyvendinamos ir veikla vykdoma Bendrijos bendrojoje srityje;

| e) | Komisijos įgyvendinamos koordinavimo priemonės, kai jos įgyvendinamos ir veikla vykdoma Bendrijos išorinėje srityje, išskyrus nacionaliniams poreikiams tenkinti skirtas paslaugas. |
| --- | --- |

e)

Komisijos įgyvendinamos koordinavimo priemonės, kai jos įgyvendinamos ir veikla vykdoma Bendrijos išorinėje srityje, išskyrus nacionaliniams poreikiams tenkinti skirtas paslaugas.

3.   Elektroninių muitinės sistemų nacionaliniais komponentais visų pirma laikomi:

| a) | nacionalinės funkcinės ir techninės sistemų specifikacijos; |
| --- | --- |

a)

nacionalinės funkcinės ir techninės sistemų specifikacijos;

| b) | nacionalinės sistemos, įskaitant duomenų bazes; |
| --- | --- |

b)

nacionalinės sistemos, įskaitant duomenų bazes;

| c) | tinklo sujungimai tarp muitinės administracijų bei ekonominių operacijų vykdytojų ir tarp muitinės administracijų bei kitų administracijų ar institucijų, veikiančių toje pačioje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

c)

tinklo sujungimai tarp muitinės administracijų bei ekonominių operacijų vykdytojų ir tarp muitinės administracijų bei kitų administracijų ar institucijų, veikiančių toje pačioje valstybėje narėje;

| d) | visa programinė įranga arba įrenginiai, valstybės narės nuomone, būtini visapusiškam tinkamam sistemos naudojimui užtikrinti. |
| --- | --- |

d)

visa programinė įranga arba įrenginiai, valstybės narės nuomone, būtini visapusiškam tinkamam sistemos naudojimui užtikrinti.

6 straipsnis

Komisijos užduotys

Komisija visų pirma užtikrina:

| a) | elektroninių muitinės sistemų Bendrijos komponentų kūrimo, tinkamumo tikrinimo, diegimo, eksploatacijos ir priežiūros koordinavimą; |
| --- | --- |

a)

elektroninių muitinės sistemų Bendrijos komponentų kūrimo, tinkamumo tikrinimo, diegimo, eksploatacijos ir priežiūros koordinavimą;

| b) | šiame sprendime numatytų sistemų bei paslaugų ir kitų atitinkamų su e. valdžios iniciatyva susijusių projektų koordinavimą Bendrijos lygiu; |
| --- | --- |

b)

šiame sprendime numatytų sistemų bei paslaugų ir kitų atitinkamų su e. valdžios iniciatyva susijusių projektų koordinavimą Bendrijos lygiu;

| c) | 8 straipsnio 2 dalyje numatytame daugiamečiame strateginiame plane jai paskirtų užduočių vykdymą; |
| --- | --- |

c)

8 straipsnio 2 dalyje numatytame daugiamečiame strateginiame plane jai paskirtų užduočių vykdymą;

| d) | Bendrijos ir nacionalinių komponentų kūrimo koordinavimą reikalingą sinchroniškam projektų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

d)

Bendrijos ir nacionalinių komponentų kūrimo koordinavimą reikalingą sinchroniškam projektų įgyvendinimui;

| e) | elektroninių muitinės paslaugų ir „vieno langelio“ paslaugų koordinavimą Bendrijos lygiu, susijusį su jų propagavimu ir įgyvendinimu nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

e)

elektroninių muitinės paslaugų ir „vieno langelio“ paslaugų koordinavimą Bendrijos lygiu, susijusį su jų propagavimu ir įgyvendinimu nacionaliniu lygiu;

| f) | mokymo poreikių koordinavimą. |
| --- | --- |

f)

mokymo poreikių koordinavimą.

7 straipsnis

Valstybių narių užduotys

1.   Valstybės narės visų pirma užtikrina:

| a) | elektroninių muitinės sistemų nacionalinių komponentų kūrimo, tinkamumo tikrinimo, diegimo, eksploatacijos ir priežiūros koordinavimą; |
| --- | --- |

a)

elektroninių muitinės sistemų nacionalinių komponentų kūrimo, tinkamumo tikrinimo, diegimo, eksploatacijos ir priežiūros koordinavimą;

| b) | šiame sprendime numatytų sistemų bei paslaugų ir kitų atitinkamų su e. valdžios iniciatyva susijusių projektų koordinavimą nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

b)

šiame sprendime numatytų sistemų bei paslaugų ir kitų atitinkamų su e. valdžios iniciatyva susijusių projektų koordinavimą nacionaliniu lygiu;

| c) | 8 straipsnio 2 dalyje numatytame daugiamečiame strateginiame plane joms paskirtų užduočių vykdymą; |
| --- | --- |

c)

8 straipsnio 2 dalyje numatytame daugiamečiame strateginiame plane joms paskirtų užduočių vykdymą;

| d) | reguliarų Komisijos informavimą apie priemones, kurių jos ėmėsi, sudarydamos sąlygas atitinkamoms savo valdžios institucijoms arba ekonominių operacijų vykdytojams visapusiškai naudotis elektroninėmis muitinės sistemomis; |
| --- | --- |

d)

reguliarų Komisijos informavimą apie priemones, kurių jos ėmėsi, sudarydamos sąlygas atitinkamoms savo valdžios institucijoms arba ekonominių operacijų vykdytojams visapusiškai naudotis elektroninėmis muitinės sistemomis;

| e) | elektroninių muitinės paslaugų ir „vieno langelio“ paslaugų propagavimą bei įgyvendinimą nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

e)

elektroninių muitinės paslaugų ir „vieno langelio“ paslaugų propagavimą bei įgyvendinimą nacionaliniu lygiu;

| f) | būtiną muitinės pareigūnų ir kitų kompetentingų pareigūnų mokymą. |
| --- | --- |

f)

būtiną muitinės pareigūnų ir kitų kompetentingų pareigūnų mokymą.

2.   Valstybės narės įvertina ir kasmet praneša Komisijai, kiek žmogiškųjų, biudžeto ir techninių išteklių reikia 4 straipsniui ir 8 straipsnio 2 dalyje numatytam daugiamečiam strateginiam planui įgyvendinti.

3.   Kilus rizikai, kad valstybės narės numatytos priemonės, susijusios su elektroninių muitinės sistemų kūrimu ar eksploatacija gali pakenkti bendram sistemos sąveikumui arba veikimui, valstybė narė prieš jų imdamasi apie tai praneša Komisijai.

8 straipsnis

Strategija ir koordinavimas

1.   Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Muitų politikos grupėje užtikrina:

| a) | strategijų, reikalingų išteklių ir kūrimo etapų nustatymą; |
| --- | --- |

a)

strategijų, reikalingų išteklių ir kūrimo etapų nustatymą;

| b) | visų su elektroninės muitinės iniciatyva susijusių priemonių koordinavimą siekiant užtikrinti, kad ištekliai, įskaitant jau naudojamus nacionaliniu ir Bendrijos lygiu, būtų naudojami geriausiai ir veiksmingiausiai,; |
| --- | --- |

b)

visų su elektroninės muitinės iniciatyva susijusių priemonių koordinavimą siekiant užtikrinti, kad ištekliai, įskaitant jau naudojamus nacionaliniu ir Bendrijos lygiu, būtų naudojami geriausiai ir veiksmingiausiai,;

| c) | teisinių, veiklos, mokymo ir informacinių technologijų kūrimo aspektų koordinavimą, taip pat muitinių ir ekonominių operacijų vykdytojų informavimą apie tuos aspektus; |
| --- | --- |

c)

teisinių, veiklos, mokymo ir informacinių technologijų kūrimo aspektų koordinavimą, taip pat muitinių ir ekonominių operacijų vykdytojų informavimą apie tuos aspektus;

| d) | visų suinteresuotų šalių vykdomų įgyvendinimo priemonių koordinavimą; |
| --- | --- |

d)

visų suinteresuotų šalių vykdomų įgyvendinimo priemonių koordinavimą;

| e) | kad suinteresuotos šalys laikytųsi 4 straipsnyje numatytų terminų. |
| --- | --- |

e)

kad suinteresuotos šalys laikytųsi 4 straipsnyje numatytų terminų.

2.   Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Muitų politikos grupėje parengia ir nuolat atnaujina daugiametį strateginį planą, kuriame paskirstomos užduotys Komisijai ir valstybėms narėms.

9 straipsnis

Ištekliai

1.   Siekdama, kad vadovaujantis 4 straipsniu būtų sukurtos, eksploatuojamos ir tobulinamos elektroninės muitinės sistemos, Bendrija skiria Bendrijos komponentams reikalingus žmogiškuosius, biudžeto ir techninius išteklius.

2.   Siekdamos, kad vadovaujantis 4 straipsniu būtų sukurtos, eksploatuojamos ir tobulinamos elektroninės muitinės sistemos, valstybės narės skiria nacionaliniams komponentams reikalingus žmogiškuosius, biudžeto ir techninius išteklius.

10 straipsnis

Finansinės nuostatos

1.   Šio sprendimo įgyvendinimo išlaidos, išskyrus išlaidas, kurias pagal 2 straipsnio 3 dalį turi padengti trečiosios šalys ar tarptautinės organizacijos, padalijamos tarp Bendrijos ir valstybių narių vadovaujantis 2 ir 3 dalimis.

2.   Bendrija padengia išlaidas, susijusias su 5 straipsnio 2 dalyje nurodytų Bendrijos komponentų projektavimu, įsigijimu, įdiegimu, eksploatacija ir priežiūra, pagal programą „Muitinė 2007“, vykdomą vadovaujantis Sprendime Nr. 253/2003/EB išdėstyta ir bet kuria ją pakeisiančia programa.

3.   Valstybės narės padengia išlaidas, susijusias su 5 straipsnio 3 dalyje nurodytų nacionalinių komponentų, įskaitant sąsajas su kitomis administracijomis ar institucijomis ir ekonominių operacijų vykdytojais, kūrimu ir eksploatacija.

4.   Valstybės narės stiprina tarpusavio bendradarbiavimą, siekdamos sumažinti išlaidas: kuria išlaidų pasidalijimo modelius ir ieško bendrų sprendimų.

11 straipsnis

Stebėsena

1.   Komisija imasi visų būtinų priemonių, kad patikrintų, ar iš Bendrijos biudžeto finansuojamos priemonės vykdomos laikantis šio sprendimo ir ar gauti rezultatai atitinka šio sprendimo 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytus tikslus.

2.   Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Muitų politikos grupėje nuolat stebi kiekvienos valstybės narės ir Komisijos pasiektą pažangą įgyvendinant 4 straipsnį, siekdama nustatyti, ar pasiekti 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatyti tikslai, ir rasti būdų, kaip padidinti su elektroninių muitinės sistemų kūrimu susijusių priemonių veiksmingumą.

12 straipsnis

Ataskaitos

1.   Valstybės narės reguliariai teikia Komisijai ataskaitas apie pažangą, pasiektą vykdant kiekvieną daugiamečio strateginio plano 8 straipsnio 3 dalyje joms paskirtą užduotį. Įvykdžiusios kurią nors iš tų užduočių, jos apie tai praneša Komisijai.

2.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 31 d. valstybės narės pateikia Komisijai metinę pažangos ataskaitą už laikotarpį nuo praėjusių metų sausio 1 d.-gruodžio 31 d. Šių metinių ataskaitų forma turi atitikti Komisijos, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis Muitų politikos grupėje nustatytą formą.

3.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 30 d. Komisija, remdamasi 2 dalyje nurodytomis metinėmis ataskaitomis, parengia suvestinę ataskaitą, kurioje įvertinama valstybių narių ir Komisijos pasiekta pažanga, visų pirma — įgyvendinant 4 straipsnį, ir galimas poreikis pratęsti 4 straipsnio 2, 3 ir 5 dalyje nurodytus terminus, bei pateikia ją toliau svarstyti suinteresuotoms šalims ir Muitų politikos grupei.

4.   Be to, 3 dalyje nurodytoje suvestinėje ataskaitoje nurodomi galimų stebėsenos vizitų, kurie galėjo būti surengti, rezultatai. Joje taip pat nurodomi kitų galimų patikrinimų rezultatai ir gali būti nustatyti metodai bei kriterijai, kuriais bus galima naudotis atliekant vėlesnius patikrinimu, visų pirma — vertinant elektroninių muitinės sistemų sąveikumo lygį ir veikimą.

13 straipsnis

Konsultacijos su ekonominių operacijų vykdytojais

Komisija ir valstybės narės reguliariai konsultuojasi su ekonominių operacijų vykdytojais, įgyvendindamos visus 4 straipsnyje nurodytus sistemų ir paslaugų projektavimo, kūrimo ir diegimo etapus.

Komisija ir kiekviena valstybė narė sukuria konsultacijų mechanizmus, kuriuos naudojant reguliariai susitikinėja reprezentatyvi atrinktų ekonominių operacijų vykdytojų grupė.

14 straipsnis

Stojančiosios šalys ar šalys kandidatės

Komisija informuoja šalis, kurios yra pripažintos stojančiomis šalimis arba šalimis kandidatėmis, apie 4 straipsnyje numatytų sistemų ir paslaugų projektavimą, kūrimą bei diegimą ir sudaro joms galimybes dalyvauti įgyvendinant šiuos etapus.

15 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

4 straipsnio 2, 3 ir 5 dalyse nustatyti terminai pratęsiami taikant 16 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

16 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Muitinės kodekso komitetas.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

17 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

18 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 318, 2006 12 23, p. 47.

1

(2)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2007 m. liepos 23 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  OL L 144, 2004 4 30, p. 65. Ištaisyta redakcija OL L 181, 2004 5 18, p. 25.

3

(4)  OL C 305, 2003 12 16, p. 1.

4

(5)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

5

(6)  OL L 36, 2003 2 12, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu (EB) Nr. 787/2004 (OL L 138, 2004 4 30, p. 12).

6

(7)  OL L 341, 2002 12 17, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 885/2004 (OL L 168, 2004 5 1, p. 1).

7

(8)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

8

(9)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

9

(10)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

10

(11)  Trys metai nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos.

11

(12)  Penki metai nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos.

12

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2005 m. gruodžio 5 d. Komisija pateikė Tarybai pirmiau nurodytą pasiūlymą (1).

2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamentas pateikė pirmuoju svarstymu priimtą nuomonę nepateikdamas Komisijos pasiūlymo pakeitimų.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nuomonę pateikė 2006 m. rugsėjo 13 d. (2).

Pagal bendro sprendimo priėmimo procedūrą (EB sutarties 251 straipsnis) 2007 m. liepos 23 d. Taryba, atsižvelgdama į pirmojo svarstymo Parlamente rezultatus, priėmė bendrą poziciją dėl sprendimo projekto.

II.   TIKSLAS

Siūlomo sprendimo tikslas — sukurti priemonę, skirtą įgyvendinti tarpusavyje sąveikias ir prieinamas automatines muitinių sistemas pagal galiojantį ir pagal būsimą atnaujintą muitinės kodeksą bei koordinuoti procesus ir paslaugas. Pagal šią priemonę turėtų būti prisiimti būtini įsipareigojimai įgyvendinant skirtingas elektronines muitinių sistemas ir sudarytos sąlygos būsimiems įsipareigojimams dėl „vieno bendro langelio“ ir „vieno langelio“ koncepcijų. Pagrindinis jo tikslas — nustatyti, kokių veiksmų turi imtis visi suinteresuoti subjektai ir kokių terminų jie turi laikytis, kad iki įsigaliojant Atnaujintam muitinės kodeksui būtų sukurta paprasta kompiuterinė muitinės ir prekybos aplinka.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendra analizė

Taryba bendrojoje pozicijoje pritaria pasiūlymo tikslui, t. y. sukurti kompiuterinę muitinės ir prekybos aplinką. Tačiau atsižvelgdama į techninius sunkumus, susijusius su tokio plataus užmojo projektu, kuriam nacionalinės administracijos turės paskirti nemažus išteklius, Taryba pirmenybę teikia laipsniško įgyvendinimo požiūriui, pagal kurį elektroninės sistemos būtų diegiamos keliais etapais.

2.   EP pakeitimai

Europos Parlamentas nepriėmė jokių pasiūlymo pakeitimų.

3.   Nauji Tarybos pasiūlyti dalykai

Svarbiausi dalykai, kurie skiriasi nuo Komisijos pasiūlytųjų, yra šie:

| | 12 ir 13 konstatuojamosios dalys
  Šiose naujose konstatuojamosiose dalyse, siejamose jas su 15 ir 16 straipsniais, kuriuose Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo priemones, minimas 4 straipsnio 2, 3 ir 5 dalyse numatytų terminų pratęsimas. Šio bendro pobūdžio priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines sprendimo nuostatas, turės būti priimtos pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB. |
| --- | --- |

12 ir 13 konstatuojamosios dalys

Šiose naujose konstatuojamosiose dalyse, siejamose jas su 15 ir 16 straipsniais, kuriuose Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo priemones, minimas 4 straipsnio 2, 3 ir 5 dalyse numatytų terminų pratęsimas. Šio bendro pobūdžio priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines sprendimo nuostatas, turės būti priimtos pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB.

| | 1 straipsnis. Elektroninės muitinių sistemos
  Projekto tekstas buvo pakeistas siekiant paaiškinti, kad elektroniniu būdu bus keičiamasi „duomenimis, pateikiamais muitinės deklaracijose, su muitinės deklaracijoms pateikiamuose dokumentuose, sertifikatuose, ir kita atitinkama informacija“. |
| --- | --- |

1 straipsnis. Elektroninės muitinių sistemos

Projekto tekstas buvo pakeistas siekiant paaiškinti, kad elektroniniu būdu bus keičiamasi „duomenimis, pateikiamais muitinės deklaracijose, su muitinės deklaracijoms pateikiamuose dokumentuose, sertifikatuose, ir kita atitinkama informacija“.

| | 2 straipsnis. Tikslai






  — | 1 dalies c punktas: žodžiai „užkirsti kelią pavojingoms ir nelegalioms prekėms“ buvo išbraukti, kadangi šis tikslas jau atspindėtas vartojant terminą „prekių kontrolė“, |
| --- | --- | --- |

2 straipsnis. Tikslai

—

1 dalies c punktas: žodžiai „užkirsti kelią pavojingoms ir nelegalioms prekėms“ buvo išbraukti, kadangi šis tikslas jau atspindėtas vartojant terminą „prekių kontrolė“,

| — | 1 dalies d punktas: buvo papildyta žodžiu „padėti“ siekiant nurodyti, kad elektroninės sistemos pačios savaime neužtikrins mokesčių surinkimo, bet pagelbės muitinėms vykdant šią užduotį. Žodžių junginys „muitų ir kitų mokesčių surinkimas“ buvo pavartotas siekiant suderinti su pasiūlymo dėl Atnaujinto muitinės kodekso tekstu, |
| --- | --- |

—

1 dalies d punktas: buvo papildyta žodžiu „padėti“ siekiant nurodyti, kad elektroninės sistemos pačios savaime neužtikrins mokesčių surinkimo, bet pagelbės muitinėms vykdant šią užduotį. Žodžių junginys „muitų ir kitų mokesčių surinkimas“ buvo pavartotas siekiant suderinti su pasiūlymo dėl Atnaujinto muitinės kodekso tekstu,

| — | 1 dalies e punktas: buvo papildyta žodžiu „gauti“ siekiant parodyti, kad informacija tarptautine tiekimo grandine turėtų cirkuliuoti abiem kryptimis, |
| --- | --- |

—

1 dalies e punktas: buvo papildyta žodžiu „gauti“ siekiant parodyti, kad informacija tarptautine tiekimo grandine turėtų cirkuliuoti abiem kryptimis,

| — | 1 dalies f punktas: naujoje redakcijoje perorganizuojamas duomenų srautas tarp eksportuojančių ir importuojančių šalių institucijų, taip pat tarp muitinių ir ūkio subjektų, |
| --- | --- |

—

1 dalies f punktas: naujoje redakcijoje perorganizuojamas duomenų srautas tarp eksportuojančių ir importuojančių šalių institucijų, taip pat tarp muitinių ir ūkio subjektų,

| — | 2 dalies b punktas: projektas iš dalies pakeistas siekiant atsižvelgti į su muitine susijusias procedūras suderinant su 1 dalyje nustatytais tikslais, |
| --- | --- |

—

2 dalies b punktas: projektas iš dalies pakeistas siekiant atsižvelgti į su muitine susijusias procedūras suderinant su 1 dalyje nustatytais tikslais,

| — | 2 dalies c punktas: susbsidiarumo principas, jau paminėtas 11 konstatuojamojoje dalyje, yra susijęs su visu sprendimu ir todėl neturėtų būti čia dar kartą minimas, |
| --- | --- |

—

2 dalies c punktas: susbsidiarumo principas, jau paminėtas 11 konstatuojamojoje dalyje, yra susijęs su visu sprendimu ir todėl neturėtų būti čia dar kartą minimas,

| — | 3 dalis: Taryba mano, kad turėtų būti skatinamas elektroninių muitinių sistemų sąveikumas ne tik su trečiųjų šalių, bet ir su tarptautinių organizacijų muitinių sistemomis, su sąlyga, kad šiuo tikslu bus taikomos tinkamos finansinės priemonės. |
| --- | --- |

—

3 dalis: Taryba mano, kad turėtų būti skatinamas elektroninių muitinių sistemų sąveikumas ne tik su trečiųjų šalių, bet ir su tarptautinių organizacijų muitinių sistemomis, su sąlyga, kad šiuo tikslu bus taikomos tinkamos finansinės priemonės.

| | 3 straipsnis. Keitimasis duomenimis






  — | 1 dalis buvo naujai suformuluota ir sutrumpinta, o derinant su pasiūlymo dėl Atnaujinto muitinės kodekso tekstu pavartotas terminas „muitinės“. Pagal c punktą keitimasis duomenimis taikomas tik oficialioms tarnyboms, |
| --- | --- | --- |

3 straipsnis. Keitimasis duomenimis

—

1 dalis buvo naujai suformuluota ir sutrumpinta, o derinant su pasiūlymo dėl Atnaujinto muitinės kodekso tekstu pavartotas terminas „muitinės“. Pagal c punktą keitimasis duomenimis taikomas tik oficialioms tarnyboms,

| — | atsižvelgdama į galiojančius Bendrijos teisės aktus dėl duomenų apsaugos, Taryba įtraukė naują 2 dalį, susijusią su duomenų atskleidimu ir perdavimu. |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į galiojančius Bendrijos teisės aktus dėl duomenų apsaugos, Taryba įtraukė naują 2 dalį, susijusią su duomenų atskleidimu ir perdavimu.

| | 4 straipsnis. Sistemos, paslaugos ir tvarkaraštis
  4 straipsnis buvo iš dalies pakeistas, kad terminai būtų pakopiniai — tokį požiūrį Taryba laiko tinkamesniu diegiant sistemas ir paslaugas, kurios numatytos pasiūlyme.






  — | 1 dalis: bendrąja pozicija valstybės narės įpareigojamos įdiegti (ne tik sukurti) a ir c punktuose nurodytas elektronines sistemas laikantis galiojančiuose teisės aktuose nustatytų reikalavimų ir tvarkaraščių, |
| --- | --- | --- |

4 straipsnis. Sistemos, paslaugos ir tvarkaraštis

4 straipsnis buvo iš dalies pakeistas, kad terminai būtų pakopiniai — tokį požiūrį Taryba laiko tinkamesniu diegiant sistemas ir paslaugas, kurios numatytos pasiūlyme.

—

1 dalis: bendrąja pozicija valstybės narės įpareigojamos įdiegti (ne tik sukurti) a ir c punktuose nurodytas elektronines sistemas laikantis galiojančiuose teisės aktuose nustatytų reikalavimų ir tvarkaraščių,

| — | 1 dalies a punktas: importui ir eksportui skirtos sistemos turėtų būti sąveikios su tranzitui skirta sistema (jau įdiegta). Elektroninės sąsajos buvo perkeltos į 4 dalies b punktą, |
| --- | --- |

—

1 dalies a punktas: importui ir eksportui skirtos sistemos turėtų būti sąveikios su tranzitui skirta sistema (jau įdiegta). Elektroninės sąsajos buvo perkeltos į 4 dalies b punktą,

| — | 1 dalies b punktas: kuriant ūkio subjektų identifikavimo ir registravimo sistemą, pagal kurią taip pat turėtų būti galima juos identifikuoti ir kuri turėtų būti sąveiki su įgaliotųjų ūkio subjektų sistema, turėtų būti atsižvelgiama į galiojančias Bendrijos ar nacionalines sistemas siekiant išvengti dubliavimosi ar nereikalingų išlaidų, |
| --- | --- |

—

1 dalies b punktas: kuriant ūkio subjektų identifikavimo ir registravimo sistemą, pagal kurią taip pat turėtų būti galima juos identifikuoti ir kuri turėtų būti sąveiki su įgaliotųjų ūkio subjektų sistema, turėtų būti atsižvelgiama į galiojančias Bendrijos ar nacionalines sistemas siekiant išvengti dubliavimosi ar nereikalingų išlaidų,

| — | 1 dalies c punktas: šis naujas punktas įtrauktas atsižvelgiant į pasiūlymą dėl Atnaujinto muitinės kodekso ir į vaidmenį, kuris tame pasiūlyme suteikiamas įgaliotajam ūkio subjektui. Bendri muitinių portalai perkelti į 2 dalį, |
| --- | --- |

—

1 dalies c punktas: šis naujas punktas įtrauktas atsižvelgiant į pasiūlymą dėl Atnaujinto muitinės kodekso ir į vaidmenį, kuris tame pasiūlyme suteikiamas įgaliotajam ūkio subjektui. Bendri muitinių portalai perkelti į 2 dalį,

| — | 2 dalis: nuostata, perkelta iš 1 dalies c punkto: projekto tekstas naujai suformuluotas, tačiau šios nuostatos dėl bendrų muitinių portalų esmė išliko nepakitusi, |
| --- | --- |

—

2 dalis: nuostata, perkelta iš 1 dalies c punkto: projekto tekstas naujai suformuluotas, tačiau šios nuostatos dėl bendrų muitinių portalų esmė išliko nepakitusi,

| — | 3 dalis: nuostata, perkelta iš 2 dalies b punkto: projekto tekstas iš naujo suformuluotas, tačiau šios nuostatos dėl integruotos tarifų aplinkos esmė išliko nepakitusi, |
| --- | --- |

—

3 dalis: nuostata, perkelta iš 2 dalies b punkto: projekto tekstas iš naujo suformuluotas, tačiau šios nuostatos dėl integruotos tarifų aplinkos esmė išliko nepakitusi,

| — | 4 dalis: Tarybos manymu, siekiant užtikrinti, kad pasiūlyme nustatyti tikslai būtų tinkamai pasiekti, Komisija kartu su valstybėmis narėmis per trejus metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo turėtų įvertinti bendras funkcines specifikacijas, skirtas atskirų prieigos vietų sistemai, elektroninėms ūkio subjektams skirtoms sąsajoms (anksčiau — 1 dalies a punktas) ir vieno bendro langelio paslaugoms, |
| --- | --- |

—

4 dalis: Tarybos manymu, siekiant užtikrinti, kad pasiūlyme nustatyti tikslai būtų tinkamai pasiekti, Komisija kartu su valstybėmis narėmis per trejus metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo turėtų įvertinti bendras funkcines specifikacijas, skirtas atskirų prieigos vietų sistemai, elektroninėms ūkio subjektams skirtoms sąsajoms (anksčiau — 1 dalies a punktas) ir vieno bendro langelio paslaugoms,

| — | 5 dalis: po teigiamo įvertinimo, kuris nurodytas 4 dalyje, valstybės narės įsipareigoja dėti pastangas, kad per trejus metus sukurtų ir įdiegtų atskirų prieigos vietų sistemą ir elektronines sąsajas, |
| --- | --- |

—

5 dalis: po teigiamo įvertinimo, kuris nurodytas 4 dalyje, valstybės narės įsipareigoja dėti pastangas, kad per trejus metus sukurtų ir įdiegtų atskirų prieigos vietų sistemą ir elektronines sąsajas,

| — | 6 dalis: Valstybės narės ir Komisija įsipareigoja dėti pastangas, kad sukurtų ir įdiegtų „vieno bendro langelio“ paslaugų sistemą; pažanga šioje srityje įvertinama ir apie ją pranešama laikantis 12 straipsnio, |
| --- | --- |

—

6 dalis: Valstybės narės ir Komisija įsipareigoja dėti pastangas, kad sukurtų ir įdiegtų „vieno bendro langelio“ paslaugų sistemą; pažanga šioje srityje įvertinama ir apie ją pranešama laikantis 12 straipsnio,

| — | 7 dalis: pagal naują redakciją pirmesnėse dalyse aprašytos sistemos ir paslaugos bus ne tik tobulinamos, bet ir prižiūrimos. |
| --- | --- |

—

7 dalis: pagal naują redakciją pirmesnėse dalyse aprašytos sistemos ir paslaugos bus ne tik tobulinamos, bet ir prižiūrimos.

| | 5 straipsnis. Komponentai ir atsakomybė
  Iš dalies pakeitus 5 straipsnį, išaiškinama Bendrijos ir nacionalinių komponentų, kurių sąrašas nėra galutinis, atsakomybė, Bendrijos komponentai papildyti galimybių studijomis, taip pat nurodomos bendros sistemų specifikacijos. |
| --- | --- |

5 straipsnis. Komponentai ir atsakomybė

Iš dalies pakeitus 5 straipsnį, išaiškinama Bendrijos ir nacionalinių komponentų, kurių sąrašas nėra galutinis, atsakomybė, Bendrijos komponentai papildyti galimybių studijomis, taip pat nurodomos bendros sistemų specifikacijos.

| | 6 straipsnis. Komisijos užduotys






  — | a punktas: užduotys, kurių sąrašas nėra galutinis, papildytos elektroninių muitinių sistemų išdėstymu, |
| --- | --- | --- |

6 straipsnis. Komisijos užduotys

—

a punktas: užduotys, kurių sąrašas nėra galutinis, papildytos elektroninių muitinių sistemų išdėstymu,

| — | c punktas: Taryba įtraukė šią nuostatą siekdama susieti užduotis, atliktinas pagal daugiametį strateginį planą (numatytą 8 straipsnio 2 dalyje), |
| --- | --- |

—

c punktas: Taryba įtraukė šią nuostatą siekdama susieti užduotis, atliktinas pagal daugiametį strateginį planą (numatytą 8 straipsnio 2 dalyje),

| — | e punktas: Taryba mano, kad Komisijai Bendrijos lygiu koordinuojant elektronines muitinės paslaugas ir „vieno bendro langelio“ paslaugas, šios paslaugos taip pat būtų skatinamos ir įgyvendinamos nacionaliniu lygiu, |
| --- | --- |

—

e punktas: Taryba mano, kad Komisijai Bendrijos lygiu koordinuojant elektronines muitinės paslaugas ir „vieno bendro langelio“ paslaugas, šios paslaugos taip pat būtų skatinamos ir įgyvendinamos nacionaliniu lygiu,

| — | f punktas: Taryba mano, kad už mokymo poreikių koordinavimą taip pat turėtų būti atsakinga Komisija. |
| --- | --- |

—

f punktas: Taryba mano, kad už mokymo poreikių koordinavimą taip pat turėtų būti atsakinga Komisija.

| | 7 straipsnis. Valstybių narių užduotys






  — | 1 dalies a punktas: užduotys, kurių sąrašas nėra galutinis, papildytos elektroninių muitinių sistemų išdėstymu (suderinant su 6 straipsnio a punktu), |
| --- | --- | --- |

7 straipsnis. Valstybių narių užduotys

—

1 dalies a punktas: užduotys, kurių sąrašas nėra galutinis, papildytos elektroninių muitinių sistemų išdėstymu (suderinant su 6 straipsnio a punktu),

| — | 1 dalies f punktas: mokymas buvo įtrauktas į valstybių narių užduočių sąrašą (ši nuostata atitinka 6 straipsnio f punktą), |
| --- | --- |

—

1 dalies f punktas: mokymas buvo įtrauktas į valstybių narių užduočių sąrašą (ši nuostata atitinka 6 straipsnio f punktą),

| — | 2 dalis: Taryba mano, kad valstybės narės turėtų kasmet pranešti Komisijai, kiek išteklių reikia 4 straipsniui ir daugiamečiam strateginiam planui įgyvendinti, |
| --- | --- |

—

2 dalis: Taryba mano, kad valstybės narės turėtų kasmet pranešti Komisijai, kiek išteklių reikia 4 straipsniui ir daugiamečiam strateginiam planui įgyvendinti,

| — | 3 dalis: Taryba mano, kad valstybės narės turėtų pranešti Komisijai, o ne siekti jos pritarimo, prieš imdamosi su elektroninėmis muitinių sistemomis susijusių veiksmų, kurie gali pakenkti visos sistemos sąveikumui arba veikimui. |
| --- | --- |

—

3 dalis: Taryba mano, kad valstybės narės turėtų pranešti Komisijai, o ne siekti jos pritarimo, prieš imdamosi su elektroninėmis muitinių sistemomis susijusių veiksmų, kurie gali pakenkti visos sistemos sąveikumui arba veikimui.

| | 8 straipsnis. Strategija ir koordinavimas
  Taryba iš dalies pakeitė 8 straipsnio pavadinimą siekdama pabrėžti tinkamo pasiūlyme numatytų sistemų ir paslaugų įgyvendinimo koordinavimo bei strategijos svarbą. 1 dalies c punktas buvo papildytas muitinių ir ūkio subjektų informavimo koordinavimu. 1 dalies e punktas buvo suderintas su nauja 4 straipsnio redakcija. |
| --- | --- |

8 straipsnis. Strategija ir koordinavimas

Taryba iš dalies pakeitė 8 straipsnio pavadinimą siekdama pabrėžti tinkamo pasiūlyme numatytų sistemų ir paslaugų įgyvendinimo koordinavimo bei strategijos svarbą. 1 dalies c punktas buvo papildytas muitinių ir ūkio subjektų informavimo koordinavimu. 1 dalies e punktas buvo suderintas su nauja 4 straipsnio redakcija.

| | 10 straipsnis. Finansinės nuostatos






  — | 1 dalis sukuria sąsają su 2 straipsnio 3 dalimi, o pagal šią nuostatą išlaidas turi padengti trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos, |
| --- | --- | --- |

10 straipsnis. Finansinės nuostatos

—

1 dalis sukuria sąsają su 2 straipsnio 3 dalimi, o pagal šią nuostatą išlaidas turi padengti trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos,

| — | 4 dalis: pirma šios nuostatos dalis buvo perkelta į 7 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

—

4 dalis: pirma šios nuostatos dalis buvo perkelta į 7 straipsnio 2 dalį.

| | 12 straipsnis. Ataskaitos






  — | 2 dalis buvo iš dalies pakeista — metinės ataskaitos pateikimo data nukelta į kovo mėn., valstybėms narėms suteikiant pakankamai laiko parengti savo ataskaitas, kurios rengiamos pagal standartinę formą, |
| --- | --- | --- |

12 straipsnis. Ataskaitos

—

2 dalis buvo iš dalies pakeista — metinės ataskaitos pateikimo data nukelta į kovo mėn., valstybėms narėms suteikiant pakankamai laiko parengti savo ataskaitas, kurios rengiamos pagal standartinę formą,

| — | 3 dalyje Taryba atitinkamai iš kovo į birželį nukelia Komisijos rengiamos suvestinės metinės ataskaitos pateikimo datą. Šioje suvestinėje ataskaitoje taip pat turėtų būti įvertinama valstybių narių ir Komisijos pasiekta pažanga visų pirma įdiegiant 4 straipsnyje nustatytas sistemas ir paslaugas bei galimas poreikis pratęsti šiame straipsnyje nurodytus terminus. Suvestinėje ataskaitoje, kuri taip pat turėtų būti pateikta Muitų politikos grupei, turėtų būti pateikti Komisijos apsilankymų stebėsenos tikslais rezultatai. |
| --- | --- |

—

3 dalyje Taryba atitinkamai iš kovo į birželį nukelia Komisijos rengiamos suvestinės metinės ataskaitos pateikimo datą. Šioje suvestinėje ataskaitoje taip pat turėtų būti įvertinama valstybių narių ir Komisijos pasiekta pažanga visų pirma įdiegiant 4 straipsnyje nustatytas sistemas ir paslaugas bei galimas poreikis pratęsti šiame straipsnyje nurodytus terminus. Suvestinėje ataskaitoje, kuri taip pat turėtų būti pateikta Muitų politikos grupei, turėtų būti pateikti Komisijos apsilankymų stebėsenos tikslais rezultatai.

| | 15 straipsnis. Įgyvendinimo priemonės
  Šia nauja nuostata Taryba numato, kad Komisija, laikydamasi reguliavimo procedūros su tikrinimu, priima įgyvendinimo priemones, kuriomis pratęsiami 4 straipsnio 2, 3 ir 5 dalyse numatyti terminai. |
| --- | --- |

15 straipsnis. Įgyvendinimo priemonės

Šia nauja nuostata Taryba numato, kad Komisija, laikydamasi reguliavimo procedūros su tikrinimu, priima įgyvendinimo priemones, kuriomis pratęsiami 4 straipsnio 2, 3 ir 5 dalyse numatyti terminai.

| | 16 straipsnis. Komitetas
  Šia nauja nuostata numatoma įsteigti komitetą, kurio užduotis — padėti Komisijai priimant 15 straipsnyje nurodytas įgyvendinimo priemones. |
| --- | --- |

16 straipsnis. Komitetas

Šia nauja nuostata numatoma įsteigti komitetą, kurio užduotis — padėti Komisijai priimant 15 straipsnyje nurodytas įgyvendinimo priemones.

IV.   IŠVADA

Bendroji pozicija, kurią vieningai priėmė Taryba ir kuriai pritaria Komisija, skirta per realų laikotarpį ir atsižvelgiant į susijusias technines bei politines problemas pasiekti siūlomo sprendimo tikslą — sukurti kompiuterinę muitinės ir prekybos aplinką bei priemonę, skirtą įgyvendinti tarpusavyje sąveikias ir prieinamas automatines muitinių sistemas bei koordinuoti procesus ir paslaugas.

---

(1)  OL C 49, 2006 2 28, p. 37.

(2)  OL C ...

---

| 16.10.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 242/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 242/11

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 12/2007

priimta Tarybos 2007 m. liepos 23 d.

siekiant priimti ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą .../.../EB nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 242 E/02)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Viduržemio jūros, Baltijos jūros, Juodosios jūros ir šiaurės rytų Atlanto vandenyno vandenys, taip pat Azorų, Madeiros ir Kanarų salas supantys vandenys priklauso Europos Sąjungos valstybių narių jurisdikcijoje esantiems jūrų vandenims, į kuriuos jos turi suverenias teises. |
| --- | --- |

(1)

Viduržemio jūros, Baltijos jūros, Juodosios jūros ir šiaurės rytų Atlanto vandenyno vandenys, taip pat Azorų, Madeiros ir Kanarų salas supantys vandenys priklauso Europos Sąjungos valstybių narių jurisdikcijoje esantiems jūrų vandenims, į kuriuos jos turi suverenias teises.

| (2) | Akivaizdu, kad pavojus natūraliems jūrų ištekliams bei jūrų ekologinių paslaugų paklausa dažnai yra pernelyg dideli ir kad Bendrijai reikia sumažinti savo poveikį jūrų vandenyse. |
| --- | --- |

(2)

Akivaizdu, kad pavojus natūraliems jūrų ištekliams bei jūrų ekologinių paslaugų paklausa dažnai yra pernelyg dideli ir kad Bendrijai reikia sumažinti savo poveikį jūrų vandenyse.

| (3) | Jūrų aplinka yra vertingas paveldas, kuris turi būti saugomas, puoselėjamas ir, jei įmanoma, atkuriamas, siekiant galutinio tikslo — išlaikyti biologinę įvairovę ir užtikrinti įvairius ir dinamiškus vandenynus ir jūras, kurie būtų švarūs, palankūs sveikatai ir produktyvūs. Šiuo atžvilgiu ši direktyva turėtų tapti Europos Sąjungos būsimos jūrų politikos aplinkosaugos ramsčiu. |
| --- | --- |

(3)

Jūrų aplinka yra vertingas paveldas, kuris turi būti saugomas, puoselėjamas ir, jei įmanoma, atkuriamas, siekiant galutinio tikslo — išlaikyti biologinę įvairovę ir užtikrinti įvairius ir dinamiškus vandenynus ir jūras, kurie būtų švarūs, palankūs sveikatai ir produktyvūs. Šiuo atžvilgiu ši direktyva turėtų tapti Europos Sąjungos būsimos jūrų politikos aplinkosaugos ramsčiu.

| (4) | Vadovaujantis 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1600/2002/EB, nustatančiu šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą (4), buvo sukurta teminė strategija dėl jūrų aplinkos apsaugos ir išsaugojimo, kurios bendras tikslas — tausojančio jūrų naudojimo skatinimas ir jūrų ekosistemų išsaugojimas. |
| --- | --- |

(4)

Vadovaujantis 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1600/2002/EB, nustatančiu šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą (4), buvo sukurta teminė strategija dėl jūrų aplinkos apsaugos ir išsaugojimo, kurios bendras tikslas — tausojančio jūrų naudojimo skatinimas ir jūrų ekosistemų išsaugojimas.

| (5) | Rengiant ir įgyvendinant strategiją turėtų būti siekiama išsaugoti ekosistemas. Šis požiūris turėtų būti taikomas saugomoms teritorijoms ir apimti visas žmogaus veiklos sritis, darančias poveikį jūrų aplinkai. |
| --- | --- |

(5)

Rengiant ir įgyvendinant strategiją turėtų būti siekiama išsaugoti ekosistemas. Šis požiūris turėtų būti taikomas saugomoms teritorijoms ir apimti visas žmogaus veiklos sritis, darančias poveikį jūrų aplinkai.

| (6) | Būtina ir toliau kelti biologinius bei aplinkosaugos tikslus bei kurti pamatines programas, atsižvelgiant į 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvoje 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (5) (toliau — Buveinių direktyva), 1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyvoje 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (6) (toliau — Paukščių direktyva), 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/60/EB, nustatančioje Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (7), nustatytus tikslus ir į susijusius tarptautinius susitarimus. |
| --- | --- |

(6)

Būtina ir toliau kelti biologinius bei aplinkosaugos tikslus bei kurti pamatines programas, atsižvelgiant į 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvoje 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (5) (toliau — Buveinių direktyva), 1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyvoje 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (6) (toliau — Paukščių direktyva), 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/60/EB, nustatančioje Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (7), nustatytus tikslus ir į susijusius tarptautinius susitarimus.

| (7) | Taikant ekosistemomis grįstą žmogaus veiklos valdymo metodą, tuo pačiu sukuriant sąlygas tausiam jūrų prekių ir paslaugų naudojimui, pirmenybė turėtų būti teikiama tam, kad būtų siekiama geros Bendrijos jūrų aplinkos būklės arba ji būtų išlaikoma, tęsiama jos apsauga ir saugojimas bei užkertamas kelias tolesniam blogėjimui. |
| --- | --- |

(7)

Taikant ekosistemomis grįstą žmogaus veiklos valdymo metodą, tuo pačiu sukuriant sąlygas tausiam jūrų prekių ir paslaugų naudojimui, pirmenybė turėtų būti teikiama tam, kad būtų siekiama geros Bendrijos jūrų aplinkos būklės arba ji būtų išlaikoma, tęsiama jos apsauga ir saugojimas bei užkertamas kelias tolesniam blogėjimui.

| (8) | Tam, kad būtų pasiekti tie tikslai, būtina turėti skaidrią ir darnią teisės aktų sistemą. Ši sistema turėtų padidinti skirtingų politikos krypčių nuoseklumą ir paskatinti aplinkosaugos klausimų integravimą į kitas politikos kryptis, pavyzdžiui, į bendrą žuvininkystės politiką, bendrą žemės ūkio politiką ir kitas atitinkamas Bendrijos politikos sritis. Teisės aktų sistema turėtų sudaryti visapusišką veiksmų pagrindą ir sąlygas, kad vykdomi veiksmai būtų suderinti, nuoseklūs ir tinkamai sujungti su veiksmais pagal kitus Bendrijos teisės aktus bei tarptautinius susitarimus. |
| --- | --- |

(8)

Tam, kad būtų pasiekti tie tikslai, būtina turėti skaidrią ir darnią teisės aktų sistemą. Ši sistema turėtų padidinti skirtingų politikos krypčių nuoseklumą ir paskatinti aplinkosaugos klausimų integravimą į kitas politikos kryptis, pavyzdžiui, į bendrą žuvininkystės politiką, bendrą žemės ūkio politiką ir kitas atitinkamas Bendrijos politikos sritis. Teisės aktų sistema turėtų sudaryti visapusišką veiksmų pagrindą ir sąlygas, kad vykdomi veiksmai būtų suderinti, nuoseklūs ir tinkamai sujungti su veiksmais pagal kitus Bendrijos teisės aktus bei tarptautinius susitarimus.

| (9) | Bendrijos jūrų aplinką sudarančių įvairių jūrų regionų ar paregionių sąlygos, problemos ir poreikiai yra skirtingi, todėl reikalingi skirtingi ir konkretūs sprendimai. Į tą įvairovę turėtų būti atsižvelgiama visuose jūrų strategijų rengimo etapuose, ypač rengiant, planuojant ir įgyvendinant priemones, kad būtų pasiekta gera Bendrijos jūrų aplinkos būklė jūrų regionų ir paregionių lygmeniu. |
| --- | --- |

(9)

Bendrijos jūrų aplinką sudarančių įvairių jūrų regionų ar paregionių sąlygos, problemos ir poreikiai yra skirtingi, todėl reikalingi skirtingi ir konkretūs sprendimai. Į tą įvairovę turėtų būti atsižvelgiama visuose jūrų strategijų rengimo etapuose, ypač rengiant, planuojant ir įgyvendinant priemones, kad būtų pasiekta gera Bendrijos jūrų aplinkos būklė jūrų regionų ir paregionių lygmeniu.

| (10) | Todėl kiekviena valstybė narė jai priklausantiems jūrų vandenims turėtų parengti jūrų strategiją, kurioje, nors strategija skirta saviems vandenims, būtų atsižvelgta į bendrą atitinkamo jūrų regiono ar paregionio perspektyvą. Jūrų strategijomis turėtų būti pasiekta, kad būtų vykdomos priemonių programos, skirtos gerai aplinkos būklei pasiekti arba ją išlaikyti. Tačiau neturėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi konkrečių priemonių, kai nėra rimto pavojaus jūrų aplinkai arba kai sąnaudos būtų pernelyg didelės palyginti su jūrų aplinkai gresiančiu pavojumi, jei visi sprendimai nesiimti veiksmų yra tinkamai pagrindžiami. |
| --- | --- |

(10)

Todėl kiekviena valstybė narė jai priklausantiems jūrų vandenims turėtų parengti jūrų strategiją, kurioje, nors strategija skirta saviems vandenims, būtų atsižvelgta į bendrą atitinkamo jūrų regiono ar paregionio perspektyvą. Jūrų strategijomis turėtų būti pasiekta, kad būtų vykdomos priemonių programos, skirtos gerai aplinkos būklei pasiekti arba ją išlaikyti. Tačiau neturėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi konkrečių priemonių, kai nėra rimto pavojaus jūrų aplinkai arba kai sąnaudos būtų pernelyg didelės palyginti su jūrų aplinkai gresiančiu pavojumi, jei visi sprendimai nesiimti veiksmų yra tinkamai pagrindžiami.

| (11) | Dėl tarpvalstybinio jūrų aplinkos pobūdžio valstybės narės turėtų bendradarbiauti, kad užtikrintų suderintą kiekvienam jūrų regionui ar paregioniui skirtų jūrų strategijų rengimą. Kadangi jūrų regionai ar paregioniai iš dalies priklauso ir kitoms valstybėms narėms, ir trečiosioms šalims, valstybės narės turėtų kiek galėdamos stengtis užtikrinti tikslų visų atitinkamų valstybių narių ir trečiųjų šalių veiklos derinimą. Jei tikslinga ir tinkama, tokiam koordinavimui užtikrinti turėtų būti naudojamos jau esančios institucinės struktūros, įsteigtos jūrų regionuose ar paregioniuose, visų pirma regioninės jūrų konvencijos. |
| --- | --- |

(11)

Dėl tarpvalstybinio jūrų aplinkos pobūdžio valstybės narės turėtų bendradarbiauti, kad užtikrintų suderintą kiekvienam jūrų regionui ar paregioniui skirtų jūrų strategijų rengimą. Kadangi jūrų regionai ar paregioniai iš dalies priklauso ir kitoms valstybėms narėms, ir trečiosioms šalims, valstybės narės turėtų kiek galėdamos stengtis užtikrinti tikslų visų atitinkamų valstybių narių ir trečiųjų šalių veiklos derinimą. Jei tikslinga ir tinkama, tokiam koordinavimui užtikrinti turėtų būti naudojamos jau esančios institucinės struktūros, įsteigtos jūrų regionuose ar paregioniuose, visų pirma regioninės jūrų konvencijos.

| (12) | Valstybės narės, turinčios sienas tame pačiame jūrų regione ar paregionyje, kuriam taikoma ši direktyva, jei jūros būklės lygis yra toks kritinis, kad reikalingi skubūs veiksmai, turėtų siekti susitarti dėl veiksmų plano ir dėl paankstinto priemonių programos įsigaliojimo. Tokiais atvejais Komisijos reikėtų prašyti apsvarstyti, ar remti valstybių narių didesnes pastangas, kai siekiama gerinti jūrų aplinką, atitinkamą regioną padarant bandomuoju projektu. |
| --- | --- |

(12)

Valstybės narės, turinčios sienas tame pačiame jūrų regione ar paregionyje, kuriam taikoma ši direktyva, jei jūros būklės lygis yra toks kritinis, kad reikalingi skubūs veiksmai, turėtų siekti susitarti dėl veiksmų plano ir dėl paankstinto priemonių programos įsigaliojimo. Tokiais atvejais Komisijos reikėtų prašyti apsvarstyti, ar remti valstybių narių didesnes pastangas, kai siekiama gerinti jūrų aplinką, atitinkamą regioną padarant bandomuoju projektu.

| (13) | Ne visos valstybės narės turi jūrų vandenis, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, todėl šios direktyvos nuostatos, kurios skirtos išimtinai jūrų vandenis turinčioms valstybėms narėms, turėtų būti taikomos tik toms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

(13)

Ne visos valstybės narės turi jūrų vandenis, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, todėl šios direktyvos nuostatos, kurios skirtos išimtinai jūrų vandenis turinčioms valstybėms narėms, turėtų būti taikomos tik toms valstybėms narėms.

| (14) | Kadangi bendradarbiavimui ir koordinavimui pasiekti būtini veiksmai tarptautiniu lygiu, šia direktyva turėtų būti toliau stiprinamas Bendrijos ir valstybių narių veiklos nuoseklumas pagal tarptautinius susitarimus. |
| --- | --- |

(14)

Kadangi bendradarbiavimui ir koordinavimui pasiekti būtini veiksmai tarptautiniu lygiu, šia direktyva turėtų būti toliau stiprinamas Bendrijos ir valstybių narių veiklos nuoseklumas pagal tarptautinius susitarimus.

| (15) | Bendrija ir jos valstybės narės yra Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS), patvirtintos 1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimu 98/392/EB dėl Europos bendrijos Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir 1994 m. liepos 28 d. Susitarimo, susijusio su jos XI dalies įgyvendinimu, patvirtinimo (8), šalys. Todėl šioje direktyvoje reikėtų visapusiškai atsižvelgti į Bendrijos ir jos valstybių narių įsipareigojimus pagal tuos susitarimus. |
| --- | --- |

(15)

Bendrija ir jos valstybės narės yra Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS), patvirtintos 1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimu 98/392/EB dėl Europos bendrijos Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir 1994 m. liepos 28 d. Susitarimo, susijusio su jos XI dalies įgyvendinimu, patvirtinimo (8), šalys. Todėl šioje direktyvoje reikėtų visapusiškai atsižvelgti į Bendrijos ir jos valstybių narių įsipareigojimus pagal tuos susitarimus.

| (16) | Šia direktyva taip pat turėtų būti paremta, atsižvelgiant į Biologinės įvairovės konvenciją, patvirtintą 1993 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimu 93/626/EEB (9), Bendrijos užimta tvirta pozicija dėl biologinės įvairovės nykimo sustabdymo, užtikrinant jūrų biologinę įvairovę išsaugantį ir tausojantį naudojimą, bei dėl saugomų jūrų rajonų pasaulinio tinklo sukūrimo iki 2012 m. Be to, ja turėtų būti prisidėta prie Biologinės įvairovės konvencijos šalių septintosios konferencijos tikslų įgyvendinimo. Konferencija priėmė nuodugnią jūrų ir pakrančių biologinės įvairovės darbo programą, kurioje užsibrėžiama daug tikslų, uždavinių ir veiksmų, skirtų sustabdyti biologinės įvairovės nykimą nacionaliniu, regioniniu ir pasauliniu mastu bei užtikrinti jūrų ekosistemų gebėjimą užtikrinti prekių ir paslaugų teikimą, bei saugomų rajonų darbo programą, kurios tikslas — iki 2012 m. įsteigti ekologiniu požiūriu pavyzdines saugomų jūrų rajonų sistemas ir jas išlaikyti. Vykdydamos pareigą nustatyti „Natura 2000“ vietoves pagal Paukščių direktyvą ir Buveinių direktyvą valstybės narės daug prisidės prie šio proceso. |
| --- | --- |

(16)

Šia direktyva taip pat turėtų būti paremta, atsižvelgiant į Biologinės įvairovės konvenciją, patvirtintą 1993 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimu 93/626/EEB (9), Bendrijos užimta tvirta pozicija dėl biologinės įvairovės nykimo sustabdymo, užtikrinant jūrų biologinę įvairovę išsaugantį ir tausojantį naudojimą, bei dėl saugomų jūrų rajonų pasaulinio tinklo sukūrimo iki 2012 m. Be to, ja turėtų būti prisidėta prie Biologinės įvairovės konvencijos šalių septintosios konferencijos tikslų įgyvendinimo. Konferencija priėmė nuodugnią jūrų ir pakrančių biologinės įvairovės darbo programą, kurioje užsibrėžiama daug tikslų, uždavinių ir veiksmų, skirtų sustabdyti biologinės įvairovės nykimą nacionaliniu, regioniniu ir pasauliniu mastu bei užtikrinti jūrų ekosistemų gebėjimą užtikrinti prekių ir paslaugų teikimą, bei saugomų rajonų darbo programą, kurios tikslas — iki 2012 m. įsteigti ekologiniu požiūriu pavyzdines saugomų jūrų rajonų sistemas ir jas išlaikyti. Vykdydamos pareigą nustatyti „Natura 2000“ vietoves pagal Paukščių direktyvą ir Buveinių direktyvą valstybės narės daug prisidės prie šio proceso.

| (17) | Šia direktyva turėtų būti padedama vykdyti Bendrijos ir valstybių narių pareigas ir kitus svarbius įsipareigojimus pagal kelis kitus atitinkamus tarptautinius susitarimus, susijusius su jūrų aplinkos apsauga nuo taršos, pagal: Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos konvenciją, patvirtintą 1994 m. vasario 21 d. Tarybos sprendimu 94/157/EB (10), Konvenciją dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos, patvirtintą 1997 m. spalio 7 d. Tarybos sprendimu 98/249/EB (11), įskaitant jos naująjį V priedą dėl jūros rajono ekologinių sistemų ir biologinės įvairovės apsaugos bei išsaugojimo ir atitinkamą 3 priedėlį, patvirtintus Tarybos sprendimu 2000/340/EB (12), Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvenciją, patvirtintą Tarybos sprendimu 77/585/EEB (13), ir jos 1995 m. pakeitimais, patvirtintais Tarybos sprendimu 1999/802/EB (14), ir jos Protokolą dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos iš sausumoje esančių šaltinių, patvirtintą Tarybos sprendimu 83/101/EEB (15), ir jos 1996 m. pakeitimais, patvirtintais Tarybos sprendimu 1999/801/EB (16). Šia direktyva taip pat turėtų būti padedama vykdyti valstybių narių pareigas, numatytas Juodosios jūros apsaugos nuo taršos konvencijoje, pagal kurią jos įsipareigojo saugoti jūrų aplinką nuo taršos ir prie kurios Bendrija dar nėra prisijungusi, bet dalyvauja joje kaip stebėtoja. |
| --- | --- |

(17)

Šia direktyva turėtų būti padedama vykdyti Bendrijos ir valstybių narių pareigas ir kitus svarbius įsipareigojimus pagal kelis kitus atitinkamus tarptautinius susitarimus, susijusius su jūrų aplinkos apsauga nuo taršos, pagal: Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos konvenciją, patvirtintą 1994 m. vasario 21 d. Tarybos sprendimu 94/157/EB (10), Konvenciją dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos, patvirtintą 1997 m. spalio 7 d. Tarybos sprendimu 98/249/EB (11), įskaitant jos naująjį V priedą dėl jūros rajono ekologinių sistemų ir biologinės įvairovės apsaugos bei išsaugojimo ir atitinkamą 3 priedėlį, patvirtintus Tarybos sprendimu 2000/340/EB (12), Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvenciją, patvirtintą Tarybos sprendimu 77/585/EEB (13), ir jos 1995 m. pakeitimais, patvirtintais Tarybos sprendimu 1999/802/EB (14), ir jos Protokolą dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos iš sausumoje esančių šaltinių, patvirtintą Tarybos sprendimu 83/101/EEB (15), ir jos 1996 m. pakeitimais, patvirtintais Tarybos sprendimu 1999/801/EB (16). Šia direktyva taip pat turėtų būti padedama vykdyti valstybių narių pareigas, numatytas Juodosios jūros apsaugos nuo taršos konvencijoje, pagal kurią jos įsipareigojo saugoti jūrų aplinką nuo taršos ir prie kurios Bendrija dar nėra prisijungusi, bet dalyvauja joje kaip stebėtoja.

| (18) | Reikėtų pakviesti trečiąsias šalis, kurioms priklauso to paties jūrų regiono arba paregionio vandenys kaip ir valstybėms narėms, dalyvauti šioje direktyvoje nustatytame procese, taip sudarant sąlygas pasiekti gerą aplinkos būklę atitinkamame jūrų regione arba paregionyje. |
| --- | --- |

(18)

Reikėtų pakviesti trečiąsias šalis, kurioms priklauso to paties jūrų regiono arba paregionio vandenys kaip ir valstybėms narėms, dalyvauti šioje direktyvoje nustatytame procese, taip sudarant sąlygas pasiekti gerą aplinkos būklę atitinkamame jūrų regione arba paregionyje.

| (19) | Siekiant šios direktyvos tikslų, labai svarbu užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į išsaugojimo tikslus, valdymo priemones ir stebėsenos bei vertinimo veiklas, skirtas saugomiems jūrų rajonams, kuriuos valstybės narės gali pageidauti įtraukti į priemonių programas. |
| --- | --- |

(19)

Siekiant šios direktyvos tikslų, labai svarbu užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į išsaugojimo tikslus, valdymo priemones ir stebėsenos bei vertinimo veiklas, skirtas saugomiems jūrų rajonams, kuriuos valstybės narės gali pageidauti įtraukti į priemonių programas.

| (20) | Kadangi pagal jūrų strategijas vykdomos priemonių programos bus veiksmingos tik tada, jeigu bus parengtos remiantis tvirtomis žiniomis apie jūrų aplinkos būklę tam tikrame rajone ir kuo labiau pritaikytos prie atitinkamų vandenų poreikių kiekvienos valstybės narės atveju ir atsižvelgiant į bendrą atitinkamo jūrų regiono ar paregionio perspektyvą, turėtų būti numatytai nacionaliniu lygiu parengti atitinkamą sistemą, apimančią ir jūrų tyrimo bei stebėsenos operacijas, skirtą formuoti informacija pagrįstą politiką. Bendrijos lygiu parama su tuo susijusiems tyrimams turėtų būti nuolat įtvirtinama moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai skirtos politikos kryptyse. Svarbus žingsnis šia kryptimi buvo žengtas skyrus deramą dėmesį jūrų aplinkos klausimams Septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programoje. |
| --- | --- |

(20)

Kadangi pagal jūrų strategijas vykdomos priemonių programos bus veiksmingos tik tada, jeigu bus parengtos remiantis tvirtomis žiniomis apie jūrų aplinkos būklę tam tikrame rajone ir kuo labiau pritaikytos prie atitinkamų vandenų poreikių kiekvienos valstybės narės atveju ir atsižvelgiant į bendrą atitinkamo jūrų regiono ar paregionio perspektyvą, turėtų būti numatytai nacionaliniu lygiu parengti atitinkamą sistemą, apimančią ir jūrų tyrimo bei stebėsenos operacijas, skirtą formuoti informacija pagrįstą politiką. Bendrijos lygiu parama su tuo susijusiems tyrimams turėtų būti nuolat įtvirtinama moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai skirtos politikos kryptyse. Svarbus žingsnis šia kryptimi buvo žengtas skyrus deramą dėmesį jūrų aplinkos klausimams Septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programoje.

| (21) | Pradėdamos rengti priemonių programas valstybės narės visame jūrų regione ar paregionyje turėtų atlikti savo jūrų vandenų savybių ir pavojų bei poveikio jiems analizę ir nustatyti svarbiausius pavojus bei poveikį tiems vandenims, taip pat atlikti ekonominę ir socialinę jų naudojimo bei išlaidų, patiriamų dėl jūrų aplinkos blogėjimo, analizę. Savo analizių pagrindu jos gali naudoti pagal regionines jūrų konvencijas jau atliktus įvertinimus. |
| --- | --- |

(21)

Pradėdamos rengti priemonių programas valstybės narės visame jūrų regione ar paregionyje turėtų atlikti savo jūrų vandenų savybių ir pavojų bei poveikio jiems analizę ir nustatyti svarbiausius pavojus bei poveikį tiems vandenims, taip pat atlikti ekonominę ir socialinę jų naudojimo bei išlaidų, patiriamų dėl jūrų aplinkos blogėjimo, analizę. Savo analizių pagrindu jos gali naudoti pagal regionines jūrų konvencijas jau atliktus įvertinimus.

| (22) | Remdamosi tokia analize valstybės narės tuomet turėtų nustatyti savo jūrų vandenų geros aplinkos būklės požymius. Todėl tikslinga numatyti kriterijų ir metodinių standartų parengimą, siekiant užtikrinti nuoseklumą ir sudaryti sąlygas lyginti jūrų regionus arba paregionius, atsižvelgiant į juose pasiektą gerą aplinkos būklę. |
| --- | --- |

(22)

Remdamosi tokia analize valstybės narės tuomet turėtų nustatyti savo jūrų vandenų geros aplinkos būklės požymius. Todėl tikslinga numatyti kriterijų ir metodinių standartų parengimą, siekiant užtikrinti nuoseklumą ir sudaryti sąlygas lyginti jūrų regionus arba paregionius, atsižvelgiant į juose pasiektą gerą aplinkos būklę.

| (23) | Kitas žingsnis siekiant geros aplinkos būklės turėtų būti aplinkos apsaugos tikslų nustatymas ir nuolatiniam vertinimui skirtų stebėsenos programų parengimas, kad atitinkamų jūrų vandenų būklė būtų nuolat vertinama. |
| --- | --- |

(23)

Kitas žingsnis siekiant geros aplinkos būklės turėtų būti aplinkos apsaugos tikslų nustatymas ir nuolatiniam vertinimui skirtų stebėsenos programų parengimas, kad atitinkamų jūrų vandenų būklė būtų nuolat vertinama.

| (24) | Valstybės narės turėtų po to parengti ir įgyvendinti priemonių programas, skirtas atitinkamų vandenų gerai aplinkos būklei pasiekti arba išlaikyti, laikydamosi galiojančių Bendrijos ir tarptautinių reikalavimų bei atsižvelgdamos į atitinkamo jūrų regiono ar paregionio poreikius. |
| --- | --- |

(24)

Valstybės narės turėtų po to parengti ir įgyvendinti priemonių programas, skirtas atitinkamų vandenų gerai aplinkos būklei pasiekti arba išlaikyti, laikydamosi galiojančių Bendrijos ir tarptautinių reikalavimų bei atsižvelgdamos į atitinkamo jūrų regiono ar paregionio poreikius.

| (25) | Tikslinga, kad valstybės narės imtųsi pirmiau nurodytų veiksmų, atsižvelgiant į tikslumo poreikį. Atsižvelgiant į tai, kad, siekiant užtikrinti veiksmų Bendrijos mastu ir pagal įsipareigojimus pasauliniu mastu nuoseklumą, svarbu, kad valstybės narės Komisijai praneštų apie atliktus veiksmus tam, kad Komisija galėtų įvertinti veiksmų nuoseklumą visame atitinkamame jūrų regione ar paregionyje ir prireikus patarti valstybėms narėms. |
| --- | --- |

(25)

Tikslinga, kad valstybės narės imtųsi pirmiau nurodytų veiksmų, atsižvelgiant į tikslumo poreikį. Atsižvelgiant į tai, kad, siekiant užtikrinti veiksmų Bendrijos mastu ir pagal įsipareigojimus pasauliniu mastu nuoseklumą, svarbu, kad valstybės narės Komisijai praneštų apie atliktus veiksmus tam, kad Komisija galėtų įvertinti veiksmų nuoseklumą visame atitinkamame jūrų regione ar paregionyje ir prireikus patarti valstybėms narėms.

| (26) | Teisingumo ir įgyvendinamumo sumetimais yra tikslinga numatyti tuos atvejus, kai valstybė narė negalėtų pasiekti nustatytais aplinkos apsaugos tikslais siekiamo lygio. |
| --- | --- |

(26)

Teisingumo ir įgyvendinamumo sumetimais yra tikslinga numatyti tuos atvejus, kai valstybė narė negalėtų pasiekti nustatytais aplinkos apsaugos tikslais siekiamo lygio.

| (27) | Todėl reikėtų numatyti du specialius atvejus. Pirmasis specialus atvejis susijęs su situacija, kai valstybė narė negali pasiekti savo aplinkos apsaugos tikslų dėl veiksmų arba neveiklumo, už kuriuos atitinkama valstybė narė nėra atsakinga, arba dėl natūralių priežasčių ar force majeure, arba dėl veiksmų, kurių ėmėsi pati valstybė narė dėl pagrindinio viešojo intereso, kuris yra reikšmingesnis nei neigiamas poveikis aplinkai, arba todėl, kad gamtos sąlygos neleidžia laiku pagerinti jūrų vandenų būklės. Atitinkama valstybė narė turėtų pagrįsti, kodėl ji mano, kad susidurta su tokiu specialiu atveju, ir turėtų nustatyti atitinkamą teritoriją bei imtis atitinkamų ad hoc priemonių, kad būtų ir toliau siekiama aplinkos apsaugos tikslų, užkirstas kelias tolesniam paveiktų jūrų vandenų būklės blogėjimui ir sušvelnintas nepalankus poveikis atitinkamame jūrų regione ar paregionyje. |
| --- | --- |

(27)

Todėl reikėtų numatyti du specialius atvejus. Pirmasis specialus atvejis susijęs su situacija, kai valstybė narė negali pasiekti savo aplinkos apsaugos tikslų dėl veiksmų arba neveiklumo, už kuriuos atitinkama valstybė narė nėra atsakinga, arba dėl natūralių priežasčių ar force majeure, arba dėl veiksmų, kurių ėmėsi pati valstybė narė dėl pagrindinio viešojo intereso, kuris yra reikšmingesnis nei neigiamas poveikis aplinkai, arba todėl, kad gamtos sąlygos neleidžia laiku pagerinti jūrų vandenų būklės. Atitinkama valstybė narė turėtų pagrįsti, kodėl ji mano, kad susidurta su tokiu specialiu atveju, ir turėtų nustatyti atitinkamą teritoriją bei imtis atitinkamų ad hoc priemonių, kad būtų ir toliau siekiama aplinkos apsaugos tikslų, užkirstas kelias tolesniam paveiktų jūrų vandenų būklės blogėjimui ir sušvelnintas nepalankus poveikis atitinkamame jūrų regione ar paregionyje.

| (28) | Antrasis specialus atvejis susijęs su situacija, kai valstybė narė nustato problemą, darančią poveikį jai priklausančių, netgi galbūt viso atitinkamo jūrų regiono ar paregionio jūrų vandenų aplinkos būklei, tačiau negali problemos spręsti priemonėmis, kurių imamasi nacionaliniu lygiu, arba kuri yra susijusi su kita Bendrijos politikos kryptimi ar tarptautiniu susitarimu. Tokiu atveju turėtų būti nustatyta, kad Komisija būtų atitinkamai informuojama laikantis pranešimo apie priemonių programas tvarkos, ir tada, kai reikalingi Komisijos veiksmai, pateikiamos atitinkamos rekomendacijos Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

(28)

Antrasis specialus atvejis susijęs su situacija, kai valstybė narė nustato problemą, darančią poveikį jai priklausančių, netgi galbūt viso atitinkamo jūrų regiono ar paregionio jūrų vandenų aplinkos būklei, tačiau negali problemos spręsti priemonėmis, kurių imamasi nacionaliniu lygiu, arba kuri yra susijusi su kita Bendrijos politikos kryptimi ar tarptautiniu susitarimu. Tokiu atveju turėtų būti nustatyta, kad Komisija būtų atitinkamai informuojama laikantis pranešimo apie priemonių programas tvarkos, ir tada, kai reikalingi Komisijos veiksmai, pateikiamos atitinkamos rekomendacijos Komisijai ir Tarybai.

| (29) | Tačiau specialiais atvejais numatytas lankstumas turėtų būti kontroliuojamas Bendrijos lygiu. Todėl pirmuoju specialiu atveju tikslinga, kad vertinimo metu būtų tinkamai atsižvelgta į bet kokių vykdomų ad hoc priemonių veiksmingumą Be to, tais atvejais, kai valstybė narė imasi veiksmų vadovaudamasi daug svarbesniu viešuoju interesu, turėtų būti užtikrinta, kad tų veiksmų nulemti bet kokie jūrų aplinkos pokyčiai visiškai nesunaikintų geros aplinkos būklės ar nesutrukdytų jos siekti atitinkamame jūrų regione arba paregionyje, arba kitų valstybių narių jūrų vandenyse. Komisija turėtų atitinkamai patarti valstybėms narėms, jei ji mano, kad numatytos priemonės nėra pakankamos ar tinkamos tam, kad būtų užtikrinti nuoseklūs veiksmai atitinkamame jūros regione ar paregionyje. |
| --- | --- |

(29)

Tačiau specialiais atvejais numatytas lankstumas turėtų būti kontroliuojamas Bendrijos lygiu. Todėl pirmuoju specialiu atveju tikslinga, kad vertinimo metu būtų tinkamai atsižvelgta į bet kokių vykdomų ad hoc priemonių veiksmingumą Be to, tais atvejais, kai valstybė narė imasi veiksmų vadovaudamasi daug svarbesniu viešuoju interesu, turėtų būti užtikrinta, kad tų veiksmų nulemti bet kokie jūrų aplinkos pokyčiai visiškai nesunaikintų geros aplinkos būklės ar nesutrukdytų jos siekti atitinkamame jūrų regione arba paregionyje, arba kitų valstybių narių jūrų vandenyse. Komisija turėtų atitinkamai patarti valstybėms narėms, jei ji mano, kad numatytos priemonės nėra pakankamos ar tinkamos tam, kad būtų užtikrinti nuoseklūs veiksmai atitinkamame jūros regione ar paregionyje.

| (30) | Antruoju specialiu atveju Komisija turėtų apsvarstyti klausimą ir atsakyti per šešis mėnesius. Kur tinkama, Komisija turėtų atsižvelgti į atitinkamos valstybės rekomendacijas pateikdama su tuo susijusius pasiūlymus Europos Parlamentui ir Komisijai. |
| --- | --- |

(30)

Antruoju specialiu atveju Komisija turėtų apsvarstyti klausimą ir atsakyti per šešis mėnesius. Kur tinkama, Komisija turėtų atsižvelgti į atitinkamos valstybės rekomendacijas pateikdama su tuo susijusius pasiūlymus Europos Parlamentui ir Komisijai.

| (31) | Atsižvelgiant į dinamišką jūrų ekosistemų pobūdį ir jų natūralų kintamumą bei į tai, kad joms kylantys pavojai ir poveikis gali skirtis atsižvelgiant į žmogaus veiksmų modelio raidą ir į klimato kaitos poveikį, būtina pripažinti, kad sprendimas dėl geros aplinkos būklės gali būti ilgainiui tikslinamas. Atitinkamai tikslinga, kad jūrų aplinkos apsaugos ir valdymo priemonių programos būtų lanksčios ir pritaikomos bei būtų atsižvelgiama į mokslo bei technologijų raidą. Todėl turėtų būti numatytas nuolatinis jūrų strategijų atnaujinimas. |
| --- | --- |

(31)

Atsižvelgiant į dinamišką jūrų ekosistemų pobūdį ir jų natūralų kintamumą bei į tai, kad joms kylantys pavojai ir poveikis gali skirtis atsižvelgiant į žmogaus veiksmų modelio raidą ir į klimato kaitos poveikį, būtina pripažinti, kad sprendimas dėl geros aplinkos būklės gali būti ilgainiui tikslinamas. Atitinkamai tikslinga, kad jūrų aplinkos apsaugos ir valdymo priemonių programos būtų lanksčios ir pritaikomos bei būtų atsižvelgiama į mokslo bei technologijų raidą. Todėl turėtų būti numatytas nuolatinis jūrų strategijų atnaujinimas.

| (32) | Taip pat reikėtų numatyti, kad priemonių programos ir jų atnaujintos versijos būtų skelbiamos ir kad Komisijai būtų teikiamos tarpinės ataskaitos, apibūdinančios tų programų įgyvendinimo pažangą. |
| --- | --- |

(32)

Taip pat reikėtų numatyti, kad priemonių programos ir jų atnaujintos versijos būtų skelbiamos ir kad Komisijai būtų teikiamos tarpinės ataskaitos, apibūdinančios tų programų įgyvendinimo pažangą.

| (33) | Siekiant užtikrinti aktyvų plačiosios visuomenės dalyvavimą rengiant, įgyvendinant ir atnaujinant jūrų strategijas, reikėtų numatyti, kad visuomenė būtų tinkamai informuojama apie skirtingus jūrų strategijų aspektus arba atitinkamą jų atnaujinimą bei paprašius tinkamai informuojama apie tai, kuo buvo naudotasi rengiant jūrų strategijas, laikantis Bendrijos teisės aktų dėl galimybės visuomenei susipažinti su informacija apie aplinkos apsaugą. |
| --- | --- |

(33)

Siekiant užtikrinti aktyvų plačiosios visuomenės dalyvavimą rengiant, įgyvendinant ir atnaujinant jūrų strategijas, reikėtų numatyti, kad visuomenė būtų tinkamai informuojama apie skirtingus jūrų strategijų aspektus arba atitinkamą jų atnaujinimą bei paprašius tinkamai informuojama apie tai, kuo buvo naudotasi rengiant jūrų strategijas, laikantis Bendrijos teisės aktų dėl galimybės visuomenei susipažinti su informacija apie aplinkos apsaugą.

| (34) | Komisija turėtų pateikti pirmąją šios direktyvos įgyvendinimo įvertinimo ataskaitą per dvejus metus nuo tada, kai gaunamos visos priemonių programos ir, bet kuriuo atveju, ne vėliau kaip 2021 m. Tolesnės Komisijos ataskaitos turėtų būti skelbiamos kas šešerius metus. |
| --- | --- |

(34)

Komisija turėtų pateikti pirmąją šios direktyvos įgyvendinimo įvertinimo ataskaitą per dvejus metus nuo tada, kai gaunamos visos priemonių programos ir, bet kuriuo atveju, ne vėliau kaip 2021 m. Tolesnės Komisijos ataskaitos turėtų būti skelbiamos kas šešerius metus.

| (35) | Turėtų būti numatyta priimti metodinius jūrų aplinkos būklės vertinimo, stebėsenos, aplinkos apsaugos tikslų standartus ir techninius formatus, naudojamus perduodant ir apdorojant duomenis, pagal 2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/2/EB, sukuriančią Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (Inspire) (17). |
| --- | --- |

(35)

Turėtų būti numatyta priimti metodinius jūrų aplinkos būklės vertinimo, stebėsenos, aplinkos apsaugos tikslų standartus ir techninius formatus, naudojamus perduodant ir apdorojant duomenis, pagal 2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/2/EB, sukuriančią Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (Inspire) (17).

| (36) | Priemonių, reglamentuojančių žuvininkystės valdymą, reikėtų imtis tik pagal bendrą žuvininkystės politiką, kaip nustatyta 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (18), ir remiantis mokslinėmis konsultacijomis, todėl tokios priemonės nenagrinėjamos šioje direktyvoje. Euratomo sutarties 30 ir 31 straipsniai reglamentuoja dėl radioaktyviųjų medžiagų naudojimo susidarančios spinduliuotės ir emisijos kontrolę, todėl ji neturėtų būti nagrinėjama šioje direktyvoje. |
| --- | --- |

(36)

Priemonių, reglamentuojančių žuvininkystės valdymą, reikėtų imtis tik pagal bendrą žuvininkystės politiką, kaip nustatyta 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (18), ir remiantis mokslinėmis konsultacijomis, todėl tokios priemonės nenagrinėjamos šioje direktyvoje. Euratomo sutarties 30 ir 31 straipsniai reglamentuoja dėl radioaktyviųjų medžiagų naudojimo susidarančios spinduliuotės ir emisijos kontrolę, todėl ji neturėtų būti nagrinėjama šioje direktyvoje.

| (37) | Bendrojoje žuvininkystės politikoje turėtų būti atsižvelgta į žvejybos poveikį aplinkai ir į šios direktyvos tikslus. |
| --- | --- |

(37)

Bendrojoje žuvininkystės politikoje turėtų būti atsižvelgta į žvejybos poveikį aplinkai ir į šios direktyvos tikslus.

| (38) | Tuo atveju, kai valstybės narės mano, kad veiksmai pirmiau minėtose srityse arba kitose srityse, susijusiose su kita Bendrijos politikos kryptimi arba tarptautiniu susitarimu, yra pageidautini, jos turėtų pateikti atitinkamas rekomendacijas dėl Bendrijos veiksmų. |
| --- | --- |

(38)

Tuo atveju, kai valstybės narės mano, kad veiksmai pirmiau minėtose srityse arba kitose srityse, susijusiose su kita Bendrijos politikos kryptimi arba tarptautiniu susitarimu, yra pageidautini, jos turėtų pateikti atitinkamas rekomendacijas dėl Bendrijos veiksmų.

| (39) | Kadangi šios direktyvos tikslų, būtent jūros aplinkos apsaugos ir išsaugojimo, jos būklės blogėjimo prevencijos ir, jei įmanoma, tos aplinkos atkūrimo rajonuose, kuriuose ši aplinka yra neigiamai paveikta, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi dėl šios direktyvos masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(39)

Kadangi šios direktyvos tikslų, būtent jūros aplinkos apsaugos ir išsaugojimo, jos būklės blogėjimo prevencijos ir, jei įmanoma, tos aplinkos atkūrimo rajonuose, kuriuose ši aplinka yra neigiamai paveikta, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi dėl šios direktyvos masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (40) | Valstybių narių priemonių programos ir tolesni veiksmai turėtų būti grindžiami ekosistemomis grįstu žmogaus veiklos valdymo metodu bei Sutarties 174 straipsnyje nurodytais principais, visų pirma atsargumo principu. |
| --- | --- |

(40)

Valstybių narių priemonių programos ir tolesni veiksmai turėtų būti grindžiami ekosistemomis grįstu žmogaus veiklos valdymo metodu bei Sutarties 174 straipsnyje nurodytais principais, visų pirma atsargumo principu.

| (41) | Šioje direktyvoje gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (19), visų pirma jos 37 straipsnyje, kuriuo siekiama skatinti integruoti į Sąjungos politiką aukšto lygio aplinkos apsaugą ir aplinkos kokybės gerinimą laikantis tvaraus vystymosi principo. |
| --- | --- |

(41)

Šioje direktyvoje gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (19), visų pirma jos 37 straipsnyje, kuriuo siekiama skatinti integruoti į Sąjungos politiką aukšto lygio aplinkos apsaugą ir aplinkos kokybės gerinimą laikantis tvaraus vystymosi principo.

| (42) | Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (20). |
| --- | --- |

(42)

Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (20).

| (43) | Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai patikslinti šios direktyvos III, IV ir V priedus atsižvelgiant į mokslo ir techninę pažangą. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies keisti neesmines šios direktyvos nuostatas, jos turėtų būti priimamos taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu, numatytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje. |
| --- | --- |

(43)

Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai patikslinti šios direktyvos III, IV ir V priedus atsižvelgiant į mokslo ir techninę pažangą. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies keisti neesmines šios direktyvos nuostatas, jos turėtų būti priimamos taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu, numatytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje.

| (44) | Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti kriterijus ir metodinius standartus, kuriais remiantis pripažįstama gera aplinkos būklė, bei patvirtinti stebėsenos ir vertinimo specifikacijas bei standartizuotus metodus. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos papildyti šią direktyvą įtraukiant į ją naujas neesmines nuostatas, jos turėtų būti priimamos taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu, numatytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje, |
| --- | --- |

(44)

Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti kriterijus ir metodinius standartus, kuriais remiantis pripažįstama gera aplinkos būklė, bei patvirtinti stebėsenos ir vertinimo specifikacijas bei standartizuotus metodus. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos papildyti šią direktyvą įtraukiant į ją naujas neesmines nuostatas, jos turėtų būti priimamos taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu, numatytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šia direktyva nustatomi jūros aplinkos apsaugos ir išsaugojimo, jos būklės blogėjimo prevencijos ir, jei įmanoma, tos aplinkos atkūrimo rajonuose, kuriuose ši aplinka yra neigiamai paveikta, pagrindai.

Šiuo tikslu, siekiant geros jūrų aplinkos būklės užtikrinimo ir palaikymo vėliausiai iki 2021 m. parengiamos ir įgyvendinamos jūrų strategijos

2.   Jūrų strategijose žmogaus veiklos valdymui taikomas ekosistemomis pagrįstas metodas, tuo pačiu sukuriant sąlygas tausiam jūrų prekių ir paslaugų naudojimui.

3.   Šia direktyva prisidedama prie įvairių politikos krypčių, susitarimų ir teisėkūros priemonių, turinčių poveikio jūrų aplinkai, darnos ir siekiama užtikrinti aplinkosaugos klausimų integravimą į jas.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma visiems jūrų vandenims, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 dalyje.

2.   Ši direktyva netaikoma veiklai, kurios pagrindinis tikslas — gynyba ar nacionalinis saugumas. Tačiau valstybės narės siekia užtikrinti, kad tokia veikla būtų vykdoma taip, kad, kiek tai pagrįsta ir įmanoma, ji būtų suderinta su šios direktyvos tikslais.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šioje direktyvoje taikomi šie sąvokų apibrėžimai:

| 1) | jūrų vandenys — vandenys, jūros dugnas ir po juo esantis gruntas, jūros pusėje nuo pagrindinės linijos, nuo kurios matuojamas teritorinių vandenų plotis, besitęsiantys iki toliausios ribos tos teritorijos, kuri priklauso valstybių narių jurisdikcijai ir (arba) kurioje ji vykdo jurisdikciją pagal UNCLOS, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede išvardytų šalių ir teritorijų, bei Prancūzijos užjūrio departamentų ir kolektyvinių darinių. Jūrų vandenys jūros pusėje nuo pagrindinės linijos, kuriems taikoma Direktyva 2000/60/EB įtraukiami tik tiek, kiek tai yra susiję su atitinkamais jūrų aplinkos apsaugos elementais, kuriems nėra taikoma Direktyva 2000/60/EB; |
| --- | --- |

1)

jūrų vandenys — vandenys, jūros dugnas ir po juo esantis gruntas, jūros pusėje nuo pagrindinės linijos, nuo kurios matuojamas teritorinių vandenų plotis, besitęsiantys iki toliausios ribos tos teritorijos, kuri priklauso valstybių narių jurisdikcijai ir (arba) kurioje ji vykdo jurisdikciją pagal UNCLOS, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede išvardytų šalių ir teritorijų, bei Prancūzijos užjūrio departamentų ir kolektyvinių darinių. Jūrų vandenys jūros pusėje nuo pagrindinės linijos, kuriems taikoma Direktyva 2000/60/EB įtraukiami tik tiek, kiek tai yra susiję su atitinkamais jūrų aplinkos apsaugos elementais, kuriems nėra taikoma Direktyva 2000/60/EB;

| 2) | jūrų regionas — 4 straipsnyje nurodytas jūrų regionas. Jūrų regionai ir jų paregioniai paskirti siekiant palengvinti šios direktyvos įgyvendinimą ir yra nustatyti atsižvelgiant į hidrologinius, okeanografinius ir biogeografinius bruožus; |
| --- | --- |

2)

jūrų regionas — 4 straipsnyje nurodytas jūrų regionas. Jūrų regionai ir jų paregioniai paskirti siekiant palengvinti šios direktyvos įgyvendinimą ir yra nustatyti atsižvelgiant į hidrologinius, okeanografinius ir biogeografinius bruožus;

| 3) | jūrų strategija — strategija, kurią reikia parengti kiekvienam atitinkamam jūrų regionui ar paregioniui ir jame įgyvendinti, kaip nustatyta 5 straipsnyje; |
| --- | --- |

3)

jūrų strategija — strategija, kurią reikia parengti kiekvienam atitinkamam jūrų regionui ar paregioniui ir jame įgyvendinti, kaip nustatyta 5 straipsnyje;

| 4) | aplinkos būklė — bendra jūrų vandenų aplinkos būklė, atsižvelgiant į juos sudarančių jūrų ekosistemų struktūrą, funkciją ir procesus bei natūralius fiziografinius, geografinius ir klimato veiksnius bei fizines ir chemines sąlygas, taip pat susidariusias dėl žmogaus veiklos atitinkamoje teritorijoje; |
| --- | --- |

4)

aplinkos būklė — bendra jūrų vandenų aplinkos būklė, atsižvelgiant į juos sudarančių jūrų ekosistemų struktūrą, funkciją ir procesus bei natūralius fiziografinius, geografinius ir klimato veiksnius bei fizines ir chemines sąlygas, taip pat susidariusias dėl žmogaus veiklos atitinkamoje teritorijoje;

| 5) | gera aplinkos būklė — jūros vandenų aplinkos būklė, kai tie vandenys sudaro ekologiniu požiūriu įvairius ir dinamiškus vandenynus bei jūras, kurie yra švarūs, sveiki ir produktyvūs jiems būdingomis sąlygomis, o jūrų aplinkos naudojimas neperžengia tausaus naudojimo lygio, ir tokiu būdu išsaugomas potencialas ja naudotis dabartinėms ir būsimoms kartoms, t. y.:






  a) | jūros ekosistemų struktūra, funkcijos ir procesai, kartu su susijusiais fiziografiniais, geografiniais ir klimato veiksniais sudaro sąlygas pilnaverčiam tų ekosistemų funkcionavimui ir palaiko jų atsparumą. Jūrų rūšys ir buveinės yra apsaugotos, užkirstas kelias žmogaus sukeltam biologinės įvairovės nykimui, o įvairių biologinių komponentų funkcionavimas yra subalansuotas; |
| --- | --- | --- |

5)

gera aplinkos būklė — jūros vandenų aplinkos būklė, kai tie vandenys sudaro ekologiniu požiūriu įvairius ir dinamiškus vandenynus bei jūras, kurie yra švarūs, sveiki ir produktyvūs jiems būdingomis sąlygomis, o jūrų aplinkos naudojimas neperžengia tausaus naudojimo lygio, ir tokiu būdu išsaugomas potencialas ja naudotis dabartinėms ir būsimoms kartoms, t. y.:

a)

jūros ekosistemų struktūra, funkcijos ir procesai, kartu su susijusiais fiziografiniais, geografiniais ir klimato veiksniais sudaro sąlygas pilnaverčiam tų ekosistemų funkcionavimui ir palaiko jų atsparumą. Jūrų rūšys ir buveinės yra apsaugotos, užkirstas kelias žmogaus sukeltam biologinės įvairovės nykimui, o įvairių biologinių komponentų funkcionavimas yra subalansuotas;

| b) | ekosistemų hidromorfologinės, fizinės ir cheminės savybės, įskaitant tas savybes, kurios yra susiformavusios dėl žmogaus veiklos atitinkamoje teritorijoje, palaiko pirmiau aprašytas ekosistemas. Antropogeninis medžiagų ir energijos patekimas į jūros aplinką nesukelia taršos poveikio. |
| --- | --- |

b)

ekosistemų hidromorfologinės, fizinės ir cheminės savybės, įskaitant tas savybes, kurios yra susiformavusios dėl žmogaus veiklos atitinkamoje teritorijoje, palaiko pirmiau aprašytas ekosistemas. Antropogeninis medžiagų ir energijos patekimas į jūros aplinką nesukelia taršos poveikio.

Gera aplinkos būklė nustatoma jūrų regiono ar paregionio lygmeniu kaip nurodyta 4 straipsnyje, remiantis I priede pateiktais bendrais kokybiniais deskriptoriais. Siekiant geros aplinkos būklės taikomas ekosistemomis pagrįstas prisitaikomasis valdymas;

| 6) | kriterijai — saviti techniniai bruožai, glaudžiai susieti su bendrais kokybiniais deskriptoriais; |
| --- | --- |

6)

kriterijai — saviti techniniai bruožai, glaudžiai susieti su bendrais kokybiniais deskriptoriais;

| 7) | aplinkosaugos tikslas — kokybinis ar kiekybinis teiginys apie pageidautiną įvairių jūros vandenų komponentų būklę atsižvelgiant į kiekvieno jūrų regiono ar paregionio aplinkosaugos tikslus. Aplinkosaugos tikslai nustatomi pagal 10 straipsnį; |
| --- | --- |

7)

aplinkosaugos tikslas — kokybinis ar kiekybinis teiginys apie pageidautiną įvairių jūros vandenų komponentų būklę atsižvelgiant į kiekvieno jūrų regiono ar paregionio aplinkosaugos tikslus. Aplinkosaugos tikslai nustatomi pagal 10 straipsnį;

| 8) | tarša — dėl žmogaus veiklos kylantis tiesioginis arba netiesioginis medžiagų ar energijos, taip pat žmogaus sukeliamo jūrų povandeninio triukšmo patekimas į jūrų aplinką, kuris sukelia arba gali sukelti žalingą poveikį, pavyzdžiui, žalą gyviesiems ištekliams ir jūrų ekosistemoms, pavojų žmogaus sveikatai, trukdžius jūrų veiklai, įskaitant žvejybą, turizmą ir poilsį bei kitą teisėtą naudojimąsi jūra, jūros vandens kokybės pablogėjimą naudojimui ir patogumų sumažėjimą arba apskirtai trukdžius tausiam jūrų prekių ir paslaugų naudojimui; |
| --- | --- |

8)

tarša — dėl žmogaus veiklos kylantis tiesioginis arba netiesioginis medžiagų ar energijos, taip pat žmogaus sukeliamo jūrų povandeninio triukšmo patekimas į jūrų aplinką, kuris sukelia arba gali sukelti žalingą poveikį, pavyzdžiui, žalą gyviesiems ištekliams ir jūrų ekosistemoms, pavojų žmogaus sveikatai, trukdžius jūrų veiklai, įskaitant žvejybą, turizmą ir poilsį bei kitą teisėtą naudojimąsi jūra, jūros vandens kokybės pablogėjimą naudojimui ir patogumų sumažėjimą arba apskirtai trukdžius tausiam jūrų prekių ir paslaugų naudojimui;

| 9) | konkreti teritorija — valstybės narės jūrų vandenų teritorija, kurioje dėl 14 straipsnyje nurodytų priežasčių aplinkosaugos tikslų neįmanoma pasiekti priemonėmis, kurių imasi ta valstybė narė; |
| --- | --- |

9)

konkreti teritorija — valstybės narės jūrų vandenų teritorija, kurioje dėl 14 straipsnyje nurodytų priežasčių aplinkosaugos tikslų neįmanoma pasiekti priemonėmis, kurių imasi ta valstybė narė;

| 10) | regioninis bendradarbiavimas — valstybių narių ir, kai įmanoma, tą patį jūrų regioną ar paregionį turinčių trečiųjų šalių bendradarbiavimas ir veiklos koordinavimas, siekiant parengti ir įgyvendinti jūrų strategijas; |
| --- | --- |

10)

regioninis bendradarbiavimas — valstybių narių ir, kai įmanoma, tą patį jūrų regioną ar paregionį turinčių trečiųjų šalių bendradarbiavimas ir veiklos koordinavimas, siekiant parengti ir įgyvendinti jūrų strategijas;

| 11) | regioninė jūrų konvencija — bet kuri tarptautinė konvencija ar tarptautinis susitarimas kartu su jų valdančiaisiais organais, kurie įsteigti siekiant apsaugoti 4 straipsnyje nurodytų jūrų regionų jūrų aplinką, pavyzdžiui, Konvencija dėl Baltijos jūros baseino jūros aplinkos apsaugos, Konvencija dėl Šiaurės Rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos ir Konvencija dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos. |
| --- | --- |

11)

regioninė jūrų konvencija — bet kuri tarptautinė konvencija ar tarptautinis susitarimas kartu su jų valdančiaisiais organais, kurie įsteigti siekiant apsaugoti 4 straipsnyje nurodytų jūrų regionų jūrų aplinką, pavyzdžiui, Konvencija dėl Baltijos jūros baseino jūros aplinkos apsaugos, Konvencija dėl Šiaurės Rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos ir Konvencija dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos.

4 straipsnis

Jūrų regionai ir paregioniai

1.   Vykdydamos šioje direktyvoje nustatytas pareigas valstybės narės deramai atsižvelgia į tai, kad jų suverenitetui ar jurisdikcijai priklausantys jūrų vandenys sudaro neatskiriamą šių jūrų regionų dalį:

| a) | Baltijos jūros; |
| --- | --- |

a)

Baltijos jūros;

| b) | Šiaurės Rytų Atlanto vandenyno; |
| --- | --- |

b)

Šiaurės Rytų Atlanto vandenyno;

| c) | Viduržemio jūros; |
| --- | --- |

c)

Viduržemio jūros;

| d) | Juodosios jūros. |
| --- | --- |

d)

Juodosios jūros.

2.   Kad atsižvelgtų į tam tikro regiono specifiką, valstybės narės gali įgyvendinti šią direktyvą remdamosi 1 dalyje nurodytų jūrų vandenų padalijimais tinkamu lygiu, su sąlyga, kad tokių padalijimų ribos atitinka šiuos jūrų paregionius:

| a) | Šiaurės Rytų Atlanto vandenyne:






  i) | Didžioji Šiaurės jūra, įskaitant Kategato ir Lamanšo sąsiaurius; |
| --- | --- | --- |

a)

Šiaurės Rytų Atlanto vandenyne:

i)

Didžioji Šiaurės jūra, įskaitant Kategato ir Lamanšo sąsiaurius;

| ii) | Keltų jūros; |
| --- | --- |

ii)

Keltų jūros;

| iii) | Biskajos įlanka ir Pirėnų pakrantė; |
| --- | --- |

iii)

Biskajos įlanka ir Pirėnų pakrantė;

| iv) | Atlanto vandenyne — Makaronezijos biogeografinis regionas, vandenys, supantys Azorų, Madeiros ir Kanarų salas; |
| --- | --- |

iv)

Atlanto vandenyne — Makaronezijos biogeografinis regionas, vandenys, supantys Azorų, Madeiros ir Kanarų salas;

| b) | Viduržemio jūroje:






  i) | Vakarų Viduržemio jūra; |
| --- | --- | --- |

b)

Viduržemio jūroje:

i)

Vakarų Viduržemio jūra;

| ii) | Adrijos jūra; |
| --- | --- |

ii)

Adrijos jūra;

| iii) | Jonijos jūra ir Centrinė Viduržemio jūra; |
| --- | --- |

iii)

Jonijos jūra ir Centrinė Viduržemio jūra;

| iv) | Egėjo-Levanto jūra. |
| --- | --- |

iv)

Egėjo-Levanto jūra.

Valstybės narės apie bet kokius padalijimus praneša Komisijai iki 24 straipsnio 1 dalies pirmojoje pastraipoje nurodytos datos, tačiau gali šiuos padalijimus peržiūrėti, kai bus atliktas 5 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nurodytas pradinis įvertinimas.

5 straipsnis

Jūrų strategijos

1.   Kiekviena valstybė narė kiekvienam jūrų regionui ar paregioniui parengia jūrų strategiją savo jūrų vandenims, laikydamasi veiksmų plano, pateikto 2 dalies a ir b punktuose.

2.   Valstybės narės bendradarbiauja, kad kiekviename jūrų regione ar paregionyje būtų užtikrintas šios direktyvos tikslams pasiekti būtinų priemonių, visų pirma skirtingų a ir b punktuose nurodytų jūrų strategijų elementų, koordinavimas, kaip pateikta toliau:

| a) | parengimas:






  i) | atitinkamų vandenų dabartinės aplinkos būklės ir žmogaus veiklos poveikio jų aplinkai pradinis įvertinimas, kuris turi būti baigtas iki ... (21) pagal 8 straipsnį; |
| --- | --- | --- |

a)

parengimas:

i)

atitinkamų vandenų dabartinės aplinkos būklės ir žmogaus veiklos poveikio jų aplinkai pradinis įvertinimas, kuris turi būti baigtas iki ... (21) pagal 8 straipsnį;

| ii) | atitinkamų vandenų geros aplinkos būklės nustatymas, kuris turi būti atliktas iki ... (21) pagal 9 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

ii)

atitinkamų vandenų geros aplinkos būklės nustatymas, kuris turi būti atliktas iki ... (21) pagal 9 straipsnio 1 dalį;

| iii) | tam tikrų aplinkos apsaugos tikslų ir susijusių rodiklių nustatymas iki ... (22) pagal 10 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

iii)

tam tikrų aplinkos apsaugos tikslų ir susijusių rodiklių nustatymas iki ... (22) pagal 10 straipsnio 1 dalį;

| iv) | nuolatinio tikslų vertinimo ir atnaujinimo stebėsenos programos parengimas ir įgyvendinimas iki ... (23) pagal 11 straipsnio 1 dalį, išskyrus tuos atvejus, kai atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose nurodyta kitaip; |
| --- | --- |

iv)

nuolatinio tikslų vertinimo ir atnaujinimo stebėsenos programos parengimas ir įgyvendinimas iki ... (23) pagal 11 straipsnio 1 dalį, išskyrus tuos atvejus, kai atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose nurodyta kitaip;

| b) | priemonių programos:






  i) | priemonių programos, skirtos gerai aplinkos būklei pasiekti ar išlaikyti, parengiamos vėliausiai iki 2016 m. pagal 13 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis; |
| --- | --- | --- |

b)

priemonių programos:

i)

priemonių programos, skirtos gerai aplinkos būklei pasiekti ar išlaikyti, parengiamos vėliausiai iki 2016 m. pagal 13 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis;

| ii) | i punkte numatytos programos pradedamos įgyvendinti ne vėliau kaip iki 2018 m. pagal 13 straipsnio 7 dalį. |
| --- | --- |

ii)

i punkte numatytos programos pradedamos įgyvendinti ne vėliau kaip iki 2018 m. pagal 13 straipsnio 7 dalį.

3.   Valstybės narės, turinčios sienas tame pačiame jūrų regione ar paregionyje, kuriam taikoma ši direktyva, jei jūros būklė yra tokio kritinio lygio, kad reikalingi skubūs veiksmai, siekia susitarti dėl veiksmų plano pagal 1 dalį, kuris apima paankstintą priemonių programos įsigaliojimą. Tokiais atvejais:

| a) | atitinkamos valstybės narės praneša Komisijai apie patikslintus terminus ir imasi atitinkamų veiksmų; |
| --- | --- |

a)

atitinkamos valstybės narės praneša Komisijai apie patikslintus terminus ir imasi atitinkamų veiksmų;

| b) | Komisijos prašoma apsvarstyti, ar teikti pagalbą valstybėms narėms, padidinusioms pastangas pagerinti jūrų aplinką, atitinkamą regioną padarant bandomuoju projektu. |
| --- | --- |

b)

Komisijos prašoma apsvarstyti, ar teikti pagalbą valstybėms narėms, padidinusioms pastangas pagerinti jūrų aplinką, atitinkamą regioną padarant bandomuoju projektu.

4.   Valstybės narės parengia ir įgyvendina visus 2 dalies a ir b punktuose nurodytus jūrų strategijų elementus, tačiau nereikalaujama, kad tai darydamos jos imtųsi konkrečių veiksmų, jeigu nėra didelio pavojaus jūrų aplinkai arba jeigu išlaidos būtų neproporcingos atsižvelgiant į pavojų jūrų aplinkai.

Jei valstybė narė nesiima jokių veiksmų dėl kurios nors iš šių priežasčių, ji pateikia Komisijai būtinus savo sprendimui pagrįsti įrodymus.

6 straipsnis

Regioninis bendradarbiavimas

1.   Kad būtų užtikrintas 5 straipsnio 2 dalyje nurodytas koordinavimas, valstybės narės, jei tai įgyvendinama ir taikytina, naudoja esamas regioninio institucinio bendradarbiavimo struktūras, taip pat struktūras, įsteigtas pagal regionines jūrų konvencijas, taikomas tame jūrų regione arba paregionyje.

2.   Siekdamos šioje direktyvoje nustatytų tikslų, kiekvieno jūrų regiono arba paregionio valstybės narės kiek galėdamos stengiasi koordinuoti savo veiksmus, panaudodamos atitinkamus tarptautinius forumus, įskaitant regioninių jūrų konvencijų mechanizmus ir struktūras, su trečiosiomis šalimis, turinčiomis suverenumą arba jurisdikciją to paties jūrų regiono arba paregionio vandenyse.

Šiame kontekste valstybės narės kiek įmanoma remiasi tinkamomis esamomis programomis ir veikla, vystomomis pagal tarptautiniais susitarimais, pavyzdžiui, regioninėmis jūrų konvencijomis, įsteigtas struktūras.

Atitinkamais atvejais, koordinavime ir bendradarbiavime dalyvauja visos valstybės narės, esančios jūrų regiono ar paregionio vandens baseine, įskaitant sausumos valstybes, siekiant sudaryti sąlygas tame jūrų regione ar paregionyje esančioms valstybėms narėms laikytis savo įsipareigojimų pagal šią direktyvą, naudojant sukurtas bendradarbiavimo struktūras, nustatytas šioje direktyvoje ar Direktyvoje 2000/60/EB.

7 straipsnis

Kompetentingos institucijos

1.   Valstybės narės iki ... (24) kiekvienam atitinkamam jūrų regionui arba paregioniui paskiria kompetentingą instituciją ar institucijas šiai direktyvai įgyvendinti joms priklausančių jūrų vandenų atžvilgiu.

Iki ... (25) valstybės narės pateikia Komisijai paskirtų kompetentingų institucijų sąrašą kartu su II priede išvardyta informacija.

Tuo pačiu metu valstybės narės nusiunčia Komisijai savo kompetentingų institucijų tose tarptautinėse organizacijose, kuriose jos dalyvauja ir kurios yra svarbios įgyvendinant šią direktyvą, sąrašą.

Valstybės narės, kurių teritorija yra kiekvieno jūrų regiono ar paregionio vandens baseine taip pat paskiria kompetentingą instituciją ar institucijas vykdyti bendradarbiavimą ir koordinavimą, kaip nurodyta 6 straipsnyje.

2.   Valstybės narės praneša Komisijai apie visus pagal 1 dalį pateiktos informacijos pasikeitimus per šešis mėnesius nuo to, kai toks pasikeitimas įsigalioja.

II SKYRIUS

JŪRŲ STRATEGIJOS: PARENGIMAS

8 straipsnis

Įvertinimas

1.   Valstybės narės atlieka pradinį savo jūrų vandenų įvertinimą, atsižvelgdamos į esamus duomenis, jei tokių yra, kuris apima:

| a) | tų vandenų pagrindinių savybių ir esamos aplinkos būklės analizę, pagrįstą orientaciniais III priedo 1 lentelėje pateiktais aspektų sąrašais, ir apimančią fizines ir chemines savybes, buveinių tipus, biologines savybes bei hidromorfologiją; |
| --- | --- |

a)

tų vandenų pagrindinių savybių ir esamos aplinkos būklės analizę, pagrįstą orientaciniais III priedo 1 lentelėje pateiktais aspektų sąrašais, ir apimančią fizines ir chemines savybes, buveinių tipus, biologines savybes bei hidromorfologiją;

| b) | vyraujančių problemų ir poveikio, įskaitant žmogaus veiklą, tų vandenų savybėms ir jų aplinkos būklei analizę, pagrįstą orientaciniais III priedo 2 lentelėje pateiktais aspektų sąrašais, ir apimančią kokybinį bei kiekybinį įvairių problemų derinį, taip pat pastebimas tendencijas; |
| --- | --- |

b)

vyraujančių problemų ir poveikio, įskaitant žmogaus veiklą, tų vandenų savybėms ir jų aplinkos būklei analizę, pagrįstą orientaciniais III priedo 2 lentelėje pateiktais aspektų sąrašais, ir apimančią kokybinį bei kiekybinį įvairių problemų derinį, taip pat pastebimas tendencijas;

| c) | ekonominę ir socialinę tų vandenų naudojimo ir dėl jūrų aplinkos blogėjimo kylančių išlaidų analizę. |
| --- | --- |

c)

ekonominę ir socialinę tų vandenų naudojimo ir dėl jūrų aplinkos blogėjimo kylančių išlaidų analizę.

2.   Atliekant 1 dalyje nurodytas analizes atsižvelgiama į su pakrančių, tarpiniais ir teritoriniais vandenimis susijusius aspektus, kuriems taikomos Direktyvos 2000/60/EB atitinkamos nuostatos. Jose taip pat atsižvelgiama į kitus susijusius įvertinimus, pavyzdžiui, bendrai atliktus pagal regionines jūrų konvencijas, arba jais remiamasi tam, kad būtų parengtas išsamus jūrų aplinkos būklės įvertinimas.

9 straipsnis

Geros aplinkos būklės nustatymas

1.   Remdamosi pagal 8 straipsnio 1 dalį atliktu pradiniu įvertinimu valstybės narės kiekvienam atitinkamam jūrų regionui ar paregioniui nustato jūrų vandenų geros aplinkos būklės savybes, remdamosi I priede išvardytais bendrais kokybiniais deskriptoriais, taip pat šio straipsnio 3 dalyje numatytais kriterijais ir metodikos standartais.

Jos atsižvelgia į orientacinius III priedo 1 lentelėje pateiktus aspektų sąrašus, ir visų pirma į fizines ir chemines savybes, buveinių tipus, biologines savybes bei hidromorfologiją.

2.   Valstybės narės praneša Komisijai, kad atliktas įvertinimas pagal 8 straipsnio 1 dalį ir nustatymas — pagal šio straipsnio 1 dalį, per tris mėnesius nuo pastarojo pabaigimo.

3.   Taikant 23 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu ir remiantis I ir III priedais iki ... (26) nustatomi geros aplinkos būklės nustatymo kriterijai ir metodikos standartai, kuriais remiantis iš dalies keičiami neesminiai šios direktyvos elementai, juos papildant, kad būtų užtikrintas nuoseklumas ir kad būtų galima palyginti kokiu mastu skirtinguose jūrų regionuose ar paregioniuose pasiekta gera aplinkos būklė. Prieš pasiūlydama tokius kriterijus ir standartus, Komisija konsultuojasi su visomis suinteresuotomis šalimis, įskaitant regionines jūrų konvencijas.

10 straipsnis

Aplinkos apsaugos tikslų nustatymas

1.   Remdamosi pagal 8 straipsnio 1 dalį atliktu pradiniu įvertinimu valstybės narės kiekvienam jūrų regionui ar paregioniui nustato išsamius aplinkos apsaugos tikslus ir susijusius rodiklius savo jūrų vandenims, kuriais remiamasi siekiant geros aplinkos būklės jūrų aplinkoje, atsižvelgdamos į IV priede pateiktą orientacinį savybių sąrašą.

Nustatydamos tuos tikslus ir rodiklius valstybės narės atsižvelgia į tai, kad tų pačių vandenų atžvilgiu taip pat taikomi atitinkami esami aplinkos apsaugos tikslai, nustatyti nacionaliniu, Bendrijos arba tarptautiniu lygiu, užtikrinant, kad šie tikslai būtų suderinami tarpusavyje.

2.   Valstybės narės aplinkos apsaugos tikslus Komisijai praneša per tris mėnesius nuo tų tikslų nustatymo.

11 straipsnis

Stebėsenos programos

1.   Remdamosi pagal 8 straipsnio 1 dalį atliktu pradiniu įvertinimu valstybės narės nustato ir įgyvendina suderintas stebėsenos programas, skirtas nuolat vertinti joms priklausančių jūrų vandenų aplinkos būklę, remdamosi III priede pateiktais orientaciniais aspektų sąrašais ir V priede pateiktu sąrašu ir vadovaudamosi pagal 10 straipsnį nustatytais aplinkos apsaugos tikslais.

Stebėsenos programos yra pagrįstos atitinkamomis vertinimo ir stebėsenos nuostatomis, nustatytomis Bendrijos teisės aktuose arba pagal tarptautinius susitarimus ir turi būti su jomis suderinamos.

2.   Valstybės narės apie stebėsenos programas praneša Komisijai per tris mėnesius nuo jų parengimo.

3.   Taikant 23 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu nustatomos specifikacijos bei standartizuoti metodai, kuriuose atsižvelgiama į esamus įsipareigojimus ir kuriais užtikrinamas stebėsenos bei vertinimo rezultatų palyginamumas, bei kuriais iš dalies keičiamos neesminės šios direktyvos nuostatos, ją papildant.

12 straipsnis

Pranešimai ir Komisijos teikiamos konsultacijos

Remdamasi visais pagal 9 straipsnio 2 dalį, 10 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį pateiktais pranešimais dėl kiekvieno jūrų regiono arba paregionio, Komisija teikia konsultacijas kiekvienai valstybei narei dėl to, ar aspektai, apie kuriuos pranešta, yra tinkamas pagrindas šios direktyvos reikalavimams įvykdyti.

Teikdama konsultacijas Komisija atsižvelgia į sistemų skirtinguose jūrų regionuose arba paregioniuose bei visoje Bendrijoje darną ir gali paprašyti atitinkamos valstybės narės pateikti turimą ir būtiną papildomą informaciją.

III SKYRIUS

JŪRŲ STRATEGIJOS: PRIEMONIŲ PROGRAMOS

13 straipsnis

Priemonių programos

1.   Valstybės narės kiekvieno atitinkamo jūrų regiono ar paregionio atžvilgiu nustato priemones, kurių reikia imtis kad būtų pasiekta ar išlaikyta gera aplinkos būklė, kaip nustatyta pagal 9 straipsnio 1 dalį, joms priklausančiuose jūrų vandenyse.

Tos priemonės parengiamos remiantis pagal 8 straipsnio 1 dalį atliktu pradiniu įvertinimu ir vadovaujantis pagal 10 straipsnio 1 dalį iškeltais aplinkos apsaugos tikslais bei atsižvelgiant į VI priede išvardytus priemonių tipus.

2.   Valstybės narės pagal 1 dalį parengtas priemones įtraukia į priemonių programą, atsižvelgdamos į pagal Bendrijos teisės aktus, visų pirma pagal Direktyvą 2000/60/EB, arba tarptautinius susitarimus privalomas atitinkamas priemones.

3.   Pagal 2 dalį rengdamos priemonių programą, valstybės narės deramai atsižvelgia į tvarų vystymąsi ir ypač į socialinį ir ekonominį numatytų priemonių poveikį.

Prieš įdiegdamos naujas priemones valstybės narės užtikrina, kad priemonės būtų ekonomiškos ir techniškai įmanomos, ir atlieka poveikio vertinimus, apimančius ir ekonominės naudos analizę.

4.   Pagal šį straipsnį parengtos priemonių programos turėtų apimti tokias priemones kaip, pavyzdžiui, specialių saugomų teritorijų pagal Direktyvą 92/46/EEB ir specialių saugomų teritorijų pagal Direktyvą 79/409/EEB naudojimą, ir saugomas jūrų teritorijas, kaip yra susitarusios Bendrija ir atitinkamos valstybės narės pagal tarptautinius ar regioninius susitarimus, kurių šalimis jos yra.

Šioje srityje valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šios teritorijos prisidėtų prie nuoseklaus ir pavyzdinio saugomų jūrų teritorijų tinklo kūrimo.

5.   Valstybės narės savo priemonių programose nurodo, kaip priemonės turi būti įgyvendinamos ir kaip jomis bus prisidedama prie pagal 10 straipsnio 1 dalį nustatytų aplinkos apsaugos tikslų pasiekimo.

6.   Valstybės narės praneša Komisijai ir kitoms atitinkamoms valstybėms narėms apie savo priemonių programas per tris mėnesius nuo jų nustatymo.

7.   Atsižvelgdamos į 16 straipsnį valstybės narės užtikrina, kad programos būtų pradėtos vykdyti per dvejus metus nuo jų nustatymo.

14 straipsnis

Išimtys

1.   Jei valstybė narė jai priklausančiuose jūrų vandenyse gali nustatyti konkrečią teritoriją, kurioje dėl bet kurios a-d punktuose išvardytų priežasčių aplinkos apsaugos tikslai negali būti pasiekti priemonėmis, kurių imasi ta valstybė narė, arba dėl e punkte nurodytų priežasčių negali būti pasiekti per atitinkamą terminą:

| a) | veiksmai arba neveikimas, už kuriuos atitinkama valstybė narė nėra atsakinga; |
| --- | --- |

a)

veiksmai arba neveikimas, už kuriuos atitinkama valstybė narė nėra atsakinga;

| b) | gamtinės priežastys; |
| --- | --- |

b)

gamtinės priežastys;

| c) | force majeure; |
| --- | --- |

c)

force majeure;

| d) | jūrų vandenų savybių pokyčiai, atsiradę dėl veiksmų, kurių imtasi dėl priežasčių, susijusių su itin svarbiais viešaisiais interesais, nusvėrusių neigiamą poveikį aplinkai, įskaitant tarpvalstybinį poveikį; |
| --- | --- |

d)

jūrų vandenų savybių pokyčiai, atsiradę dėl veiksmų, kurių imtasi dėl priežasčių, susijusių su itin svarbiais viešaisiais interesais, nusvėrusių neigiamą poveikį aplinkai, įskaitant tarpvalstybinį poveikį;

| e) | gamtinės sąlygos, kurios neleidžia laiku pagerinti atitinkamų jūrų vandenų būklę. |
| --- | --- |

e)

gamtinės sąlygos, kurios neleidžia laiku pagerinti atitinkamų jūrų vandenų būklę.

Atitinkama valstybė narė aiškiai nurodo tokias teritorijas savo priemonių programoje ir savo nuomonę pagrindžia Komisijai. Nurodydamos konkrečias teritorijas valstybės narės įvertina pasekmes atitinkamame jūrų regione ar paregionyje esančioms valstybėms narėms.

Tačiau atitinkama valstybė narė imasi tinkamų ad hoc priemonių, kad galėtų toliau siekti aplinkos apsaugos tikslų, užkirstų kelią tolesniam dėl b, c ar d punktuose nurodytų priežasčių paveiktų jūrų vandenų būklės blogėjimui ir sušvelnintų neigiamą poveikį jūrų regiono ar paregionio lygmeniu arba kitos valstybės narės jūrų vandenyse.

2.   Susidarius 1 dalies d punkte nurodytai padėčiai, valstybės narės užtikrina, kad dėl pokyčių netaptų visam laikui nebeįmanoma pasiekti arba nebūtų sutrukdyta siekti geros aplinkos būklės jūrų regiono ar paregionio lygmeniu arba kitos valstybės narės jūrų vandenyse.

3.   1 dalies trečioje pastraipoje nurodytos ad hoc priemonės jei įmanoma integruojamos į priemonių programas.

15 straipsnis

Rekomendacijos dėl Bendrijos veiksmų

1.   Jei valstybė narė nustato problemą, kuri turi poveikio jai priklausančių jūrų vandenų aplinkos būklei ir kurios negalima išspręsti nacionaliniu lygiu priimtomis priemonėmis ar kuri yra susijusi su kita Bendrijos politika ar tarptautiniu susitarimu, ji atitinkamai informuoja Komisiją ir pateikia motyvus savo nuomonei pagrįsti.

Komisija pateikia atsakymą per šešis mėnesius.

2.   Jei prireikia Bendrijos institucijų veiksmų, valstybės narės teikia tinkamas rekomendacijas Komisijai ir Tarybai dėl priemonių, susijusių su 1 dalyje minėtomis problemomis. Jei kitaip nenumato atitinkami Bendrijos teisės aktai, Komisija į tokias rekomendacijas atsako per šešis mėnesius ir, prireikus, įvertina tas rekomendacijas pristatydama susijusius pasiūlymus Europos Parlamentui ir Tarybai.

16 straipsnis

Pranešimai ir Komisijos teikiamos konsultacijos

Remdamasi pagal 13 straipsnio 6 dalį pateiktais pranešimais apie priemonių programas Komisija teikia konsultacijas kiekvienai valstybei narei dėl to, ar praneštos programos yra tinkamas pagrindas gerai aplinkos būklei pasiekti, kaip nustatyta pagal 9 straipsnio 1 dalį.

Teikdama konsultacijas Komisija atsižvelgia į priemonių programų suderinamumą visoje Bendrijoje ir gali paprašyti atitinkamos valstybės narės pateikti turimą ir būtiną papildomą informaciją.

IV SKYRIUS

ATNAUJINIMAS, ATASKAITOS IR VISUOMENĖS INFORMAVIMAS

17 straipsnis

Atnaujinimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad kiekvieno atitinkamo jūrų regiono ar paregionio jūrų strategijos būtų nuolat atnaujinamos.

2.   1 dalies tikslais valstybės narės kas šešerius metus nuo jūrų strategijų pradinio parengimo suderinta tvarka, kaip numatyta 5 straipsnyje, peržiūri šiuos savo strategijų aspektus:

| a) | geros aplinkos būklės pradinį įvertinimą ir nustatymą, numatytus atitinkamai 8 straipsnio 1 dalyje ir 9 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

a)

geros aplinkos būklės pradinį įvertinimą ir nustatymą, numatytus atitinkamai 8 straipsnio 1 dalyje ir 9 straipsnio 1 dalyje;

| b) | pagal 10 straipsnio 1 dalį nustatytų aplinkos apsaugos tikslų; |
| --- | --- |

b)

pagal 10 straipsnio 1 dalį nustatytų aplinkos apsaugos tikslų;

| c) | pagal 11 straipsnio 1 dalį parengtų stebėsenos programų; |
| --- | --- |

c)

pagal 11 straipsnio 1 dalį parengtų stebėsenos programų;

| d) | pagal 13 straipsnio 2 dalį parengtų priemonių programų. |
| --- | --- |

d)

pagal 13 straipsnio 2 dalį parengtų priemonių programų.

3.   Po 2 dalyje numatytų peržiūrų atlikti atnaujinimai per tris mėnesius nuo jų paskelbimo pagal 19 straipsnio 2 dalį persiunčiami Komisijai, regioninėms jūrų konvencijoms ir kitoms atitinkamoms valstybėms narėms.

4.   12 ir 16 straipsniai šiam straipsniui taikomi mutatis mutandis.

18 straipsnis

Tarpinės ataskaitos

Valstybės narės per trejus metus nuo kiekvienos priemonių programos arba jos atnaujinimo paskelbimo pagal 19 straipsnio 2 dalį pateikia Komisijai trumpą tarpinę ataskaitą, kurioje aprašoma tos programos įgyvendinimo pažanga.

19 straipsnis

Konsultacijos su visuomene ir informavimas

1.   Vadovaudamosi atitinkamais galiojančiais Bendrijos teisės aktais, valstybės narės užtikrina, kad visoms suinteresuotoms šalims iš anksto ir veiksmingai būtų suteiktos galimybės dalyvauti įgyvendinant šią direktyvą.

2.   Valstybės narės paskelbia jūrų strategijų ir jų atnaujinimų santraukas, ir sudaro sąlygas visuomenei pateikti dėl jų pastabas, dėl šių aspektų:

| a) | pradinio geros aplinkos būklės įvertinimo ir nustatymo, kaip numatyta atitinkamai 8 straipsnio 1 dalyje ir 9 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

a)

pradinio geros aplinkos būklės įvertinimo ir nustatymo, kaip numatyta atitinkamai 8 straipsnio 1 dalyje ir 9 straipsnio 1 dalyje;

| b) | pagal 10 straipsnio 1 dalį nustatytų aplinkos apsaugos tikslų; |
| --- | --- |

b)

pagal 10 straipsnio 1 dalį nustatytų aplinkos apsaugos tikslų;

| c) | pagal 11 straipsnio 1 dalį parengtų stebėsenos programų; |
| --- | --- |

c)

pagal 11 straipsnio 1 dalį parengtų stebėsenos programų;

| d) | pagal 13 straipsnio 2 dalį parengtų priemonių programų. |
| --- | --- |

d)

pagal 13 straipsnio 2 dalį parengtų priemonių programų.

3.   Galimybę susipažinti su informacija apie aplinką reglamentuoja 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/313/EEB (27).

Valstybės narės suteikia Komisijai teisę susipažinti su tais duomenimis ir informacija ir teises jais naudotis, kad Komisija galėtų vykdyti su šia direktyva susijusias savo užduotis pagal Direktyvą 2007/2/EB.

20 straipsnis

Komisijos ataskaitos

1.   Komisija paskelbia pirmąją šios direktyvos įgyvendinimo įvertinimo ataskaitą per dvejus metus nuo tada, kai gaunamos visos priemonių programos ir, bet kuriuo atveju, ne vėliau kaip 2021 m.

Vėliau tolesnes ataskaitas Komisija skelbia kas šešerius metus. Ataskaitas ji teikia Europos Parlamentui ir Tarybai.

2.   1 dalyje numatytose ataskaitose pateikiama:

| a) | šios direktyvos įgyvendinimo pažangos apžvalga; |
| --- | --- |

a)

šios direktyvos įgyvendinimo pažangos apžvalga;

| b) | Bendrijos jūrų aplinkos būklės peržiūra, kuri atliekama kartu su Europos aplinkos agentūra ir atitinkamomis regioninėmis jūrų ir žuvininkystės organizacijomis bei konvencijomis; |
| --- | --- |

b)

Bendrijos jūrų aplinkos būklės peržiūra, kuri atliekama kartu su Europos aplinkos agentūra ir atitinkamomis regioninėmis jūrų ir žuvininkystės organizacijomis bei konvencijomis;

| c) | jūrų strategijų apžvalga ir pasiūlymai dėl jų tobulinimo; |
| --- | --- |

c)

jūrų strategijų apžvalga ir pasiūlymai dėl jų tobulinimo;

| d) | pagal 12 ir 16 straipsnius iš valstybių narių gautos informacijos ir Komisijos pagal 16 straipsnį atliktų įvertinimų santrauka, susijusi su informacija, gauta iš valstybių narių pagal 15 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

pagal 12 ir 16 straipsnius iš valstybių narių gautos informacijos ir Komisijos pagal 16 straipsnį atliktų įvertinimų santrauka, susijusi su informacija, gauta iš valstybių narių pagal 15 straipsnį;

| e) | atsakymo į kiekvieną pagal 18 straipsnį Komisijai pateiktą valstybių narių ataskaitą santrauka; |
| --- | --- |

e)

atsakymo į kiekvieną pagal 18 straipsnį Komisijai pateiktą valstybių narių ataskaitą santrauka;

| f) | atsakymų į Europos Parlamento ir Tarybos pastabas dėl ankstesnių jūrų strategijų santrauka; |
| --- | --- |

f)

atsakymų į Europos Parlamento ir Tarybos pastabas dėl ankstesnių jūrų strategijų santrauka;

| g) | santrauka apie kitų Bendrijos politikos krypčių indėlį siekiant šios direktyvos tikslų. |
| --- | --- |

g)

santrauka apie kitų Bendrijos politikos krypčių indėlį siekiant šios direktyvos tikslų.

21 straipsnis

Šios direktyvos peržiūra

Komisija peržiūri šią direktyvą iki ... (28) ir prireikus pasiūlo būtinus pakeitimus.

V SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

22 straipsnis

Techninės adaptacijos

1.   III, IV ir V priedai gali būti iš dalies keičiami atsižvelgiant į mokslinę ir techninę pažangą, taikant 23 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu, atsižvelgiant į 17 straipsnio 2 dalyje nustatytus jūrų strategijų peržiūros ir atnaujinimo laikotarpius.

2.   23 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka,

| a) | gali būti priimti I, III, IV ir V priedų taikymo metodiniai standartai; |
| --- | --- |

a)

gali būti priimti I, III, IV ir V priedų taikymo metodiniai standartai;

| b) | gali būti priimti techniniai formatai, skirti duomenų, įskaitant statistinius ir kartografinius, perdavimui ir apdorojimui. |
| --- | --- |

b)

gali būti priimti techniniai formatai, skirti duomenų, įskaitant statistinius ir kartografinius, perdavimui ir apdorojimui.

23 straipsnis

Reguliavimo komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

24 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki ... (24), įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus.

Tvirtindamos tas priemones valstybės narės daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3.   Valstybės narės, neturinčios jūrų vandenų, įgyvendina tik tas nuostatas, kurios būtinos užtikrinti, kad būtų laikomasi 6 straipsnio dėl regioninio bendradarbiavimo ir 7 straipsnio dėl kompetentingų institucijų reikalavimų.

Jei tokios nuostatos jau galioja pagal nacionalinės teisės aktus, atitinkamos valstybės narės pateikia Komisijai tokių nuostatų tekstus.

25 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

26 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 185, 2006 8 8, p. 20.

1

(2)  OL C 206, 2006 8 29, p. 5.

2

(3)  2006 m. lapkričio 14 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2007 m. liepos 23 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... m. ... ... d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  OL L 242, 2002 9 10, p. 1.

4

(5)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/105/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 368).

5

(6)  OL L 103, 1979 4 25, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/105/EB.

6

(7)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2455/2001/EB (OL L 331, 2001 12 15, p. 1).

7

(8)  OL L 179, 1998 6 23, p. 1.

8

(9)  OL L 309, 1993 12 13, p. 1.

9

(10)  OL L 73, 1994 3 16, p. 19.

10

(11)  OL L 104, 1998 4 3, p. 1.

11

(12)  OL L 118, 2000 5 19, p. 44.

12

(13)  OL L 240, 1977 9 19, p. 1.

13

(14)  OL L 322, 1999 12 14, p. 32.

14

(15)  OL L 67, 1983 3 12, p. 1.

15

(16)  OL L 322, 1999 12 14, p. 18.

16

(17)  OL L 108, 2007 4 25, p. 1.

17

(18)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

18

(19)  OL C 364, 2000 12 18, p. 1.

19

(20)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

20

(21)  4 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

21

(22)  5 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

22

(23)  6 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

23

(24)  3 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

24

(25)  42 mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

25

(26)  2 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

26

(27)  OL L 41, 2003 2 14, p. 26.

27

(28)  15 metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

28

---

I PRIEDAS

BENDRI KOKYBINIAI DESKRIPTORIAI, Į KURIUOS TURI BŪTI ATSIŽVELGTA NUSTATANT GERĄ APLINKOS BŪKLĘ

(NURODYTI 3 STRAIPSNIO 5 DALYJE, 9 STRAIPSNIO 1 DALYJE, 9 STRAIPSNIO 3 DALYJE IR 22 STRAIPSNYJE)

| 1) | Visų žinomų jūrinio maisto grandinės elementų yra pakankamai ir įvairių. |
| --- | --- |

1)

Visų žinomų jūrinio maisto grandinės elementų yra pakankamai ir įvairių.

| 2) | Nevietinių rūšių introdukuotų dėl žmogaus veiklos yra tokio lygio, kuris neigiamai nekeičia ekosistemų pobūdžio. |
| --- | --- |

2)

Nevietinių rūšių introdukuotų dėl žmogaus veiklos yra tokio lygio, kuris neigiamai nekeičia ekosistemų pobūdžio.

| 3) | Komerciniams tikslams naudojamos žuvų ir vėžiagyvių populiacijos neviršija saugių biologinių ribų. |
| --- | --- |

3)

Komerciniams tikslams naudojamos žuvų ir vėžiagyvių populiacijos neviršija saugių biologinių ribų.

| 4) | Žmogaus sukelta eutrofizacija yra sumažinta, ypač jos neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

4)

Žmogaus sukelta eutrofizacija yra sumažinta, ypač jos neigiamas poveikis.

| 5) | Rūšys ir buveinės yra pasiskirsčiusios, gausios ir kokybiškos pagal vyraujančias fiziografines, geografines ir klimatines sąlygas. Biologinė įvairovė yra išsaugota. |
| --- | --- |

5)

Rūšys ir buveinės yra pasiskirsčiusios, gausios ir kokybiškos pagal vyraujančias fiziografines, geografines ir klimatines sąlygas. Biologinė įvairovė yra išsaugota.

| 6) | Jūros dugno vientisumas yra tokio lygio, kad ekosistemų funkcijos yra apsaugotos. |
| --- | --- |

6)

Jūros dugno vientisumas yra tokio lygio, kad ekosistemų funkcijos yra apsaugotos.

| 7) | Hidrografinių sąlygų negrįžtamas pakitimas neturi neigiamo poveikio jūros ekosistemoms. |
| --- | --- |

7)

Hidrografinių sąlygų negrįžtamas pakitimas neturi neigiamo poveikio jūros ekosistemoms.

| 8) | Teršalų koncentracijos lygis yra toks, kad nesukelia taršos poveikio. |
| --- | --- |

8)

Teršalų koncentracijos lygis yra toks, kad nesukelia taršos poveikio.

| 9) | Teršalai žmogaus maistui skirtoje žuvyje ir kituose jūros produktuose neviršija Bendrijos teisės aktuose nustatyto lygio ar kitų atitinkamų standartų. |
| --- | --- |

9)

Teršalai žmogaus maistui skirtoje žuvyje ir kituose jūros produktuose neviršija Bendrijos teisės aktuose nustatyto lygio ar kitų atitinkamų standartų.

| 10) | Jūrą teršiančios šiukšlės ir jų kiekis nedaro žalos jūros aplinkai. |
| --- | --- |

10)

Jūrą teršiančios šiukšlės ir jų kiekis nedaro žalos jūros aplinkai.

| 11) | Energijos, įskaitant povandeninį triukšmą, patekimas neturi neigiamo poveikio jūros aplinkai. |
| --- | --- |

11)

Energijos, įskaitant povandeninį triukšmą, patekimas neturi neigiamo poveikio jūros aplinkai.

Siekdamos nustatyti geros aplinkos būklės jūrų regione ar paregionyje savybes, kaip numatyta 8 straipsnio 1 dalyje, valstybės narės įvertina kiekvieną šiame priede išvardytą bendrą kokybinį deskriptorių, kad nustatytų tuos deskriptorius, kurie turi būti naudojami nustatant gerą aplinkos būklę tame jūrų regione ar paregionyje. Jei valstybė narė mano, kad netikslinga naudoti vieną ar kelis iš šių deskriptorių, ji pateikia įrodymus Komisijai, pateikdama pranešimą pagal 8 straipsnio 2 dalį.

---

II PRIEDAS

KOMPETENTINGOS INSTITUCIJOS

(NURODYTOS 7 STRAIPSNIO 1 DALYJE)

| 1) | Kompetentingos institucijos ar institucijų pavadinimas ir adresas — nurodytos institucijos ar institucijų oficialus pavadinimas ir adresas. |
| --- | --- |

1)

Kompetentingos institucijos ar institucijų pavadinimas ir adresas — nurodytos institucijos ar institucijų oficialus pavadinimas ir adresas.

| 2) | Kompetentingos institucijos ar institucijų teisinis statusas — kompetentingos institucijos ar institucijų teisinio statuso trumpas apibūdinimas. |
| --- | --- |

2)

Kompetentingos institucijos ar institucijų teisinis statusas — kompetentingos institucijos ar institucijų teisinio statuso trumpas apibūdinimas.

| 3) | Pareigos — trumpas kompetentingos institucijos ar institucijų teisinių ir administracinių pareigų bei jos funkcijų atitinkamuose jūrų vandenyse aprašymas. |
| --- | --- |

3)

Pareigos — trumpas kompetentingos institucijos ar institucijų teisinių ir administracinių pareigų bei jos funkcijų atitinkamuose jūrų vandenyse aprašymas.

| 4) | Narystė — kai kompetentinga institucija ar institucijos koordinuoja kitų kompetentingų institucijų veiklą, būtinas pastarųjų institucijų sąrašas ir institucijų užmegztų ryšių, skirtų koordinavimui užtikrinti, santrauka. |
| --- | --- |

4)

Narystė — kai kompetentinga institucija ar institucijos koordinuoja kitų kompetentingų institucijų veiklą, būtinas pastarųjų institucijų sąrašas ir institucijų užmegztų ryšių, skirtų koordinavimui užtikrinti, santrauka.

| 5) | Regioninis ar paregioninis koordinavimas — būtina mechanizmų, nustatytų siekiant užtikrinti koordinavimą tarp valstybių narių, kurioms priklausantys jūrų vandenys yra tame pačiame jūrų regione ar paregionyje, santrauka. |
| --- | --- |

5)

Regioninis ar paregioninis koordinavimas — būtina mechanizmų, nustatytų siekiant užtikrinti koordinavimą tarp valstybių narių, kurioms priklausantys jūrų vandenys yra tame pačiame jūrų regione ar paregionyje, santrauka.

---

III PRIEDAS

ORIENTACINIAI BŪDINGŲ SAVYBIŲ, PAVOJŲ IR POVEIKIO SĄRAŠAI

(NURODYTA 8 STRAIPSNIO 1 DALYJE, 9 STRAIPSNIO 1 DALYJE, 11 STRAIPSNIO 1 DALYJE IR 22 STRAIPSNYJE)

1 lentelė

Būdingos savybės

| Fizinės ir cheminės savybės | — | Jūros dugno topografija ir batimetrija, |
| --- | --- | --- |

Fizinės ir cheminės savybės

—

Jūros dugno topografija ir batimetrija,

| — | metinis ir sezoninis temperatūros režimas ir ledo danga, srovių greitis, apvelingas, bangų poveikis, maišymosi savybės, drumstumas, aktyvumo trukmė, |
| --- | --- |

—

metinis ir sezoninis temperatūros režimas ir ledo danga, srovių greitis, apvelingas, bangų poveikis, maišymosi savybės, drumstumas, aktyvumo trukmė,

| — | druskingumo pasiskirstymas erdvės ir laiko atžvilgiu, |
| --- | --- |

—

druskingumo pasiskirstymas erdvės ir laiko atžvilgiu,

| — | maistingųjų medžiagų (DIN, TN, DIP, TP, TOC) ir deguonies pasiskirstymas erdvės ir laiko atžvilgiu, |
| --- | --- |

—

maistingųjų medžiagų (DIN, TN, DIP, TP, TOC) ir deguonies pasiskirstymas erdvės ir laiko atžvilgiu,

| — | pH, pCO2 charakteristikos ar lygiavertė informacija jūrų vandens rūgštėjimui nustatyti. |
| --- | --- |

—

pH, pCO2 charakteristikos ar lygiavertė informacija jūrų vandens rūgštėjimui nustatyti.

Buveinių tipai

| — | Vyraujantis (-tys) jūros dugno ir vandens storymės buveinių tipas (-ai) su būdingų fizinių ir cheminių savybių apibūdinimu, pavyzdžiui, gylis, vandens temperatūros režimas, srovės ir kitas vandens judėjimas, druskingumas, struktūra ir dugno substrato sudėtis, |
| --- | --- |

—

Vyraujantis (-tys) jūros dugno ir vandens storymės buveinių tipas (-ai) su būdingų fizinių ir cheminių savybių apibūdinimu, pavyzdžiui, gylis, vandens temperatūros režimas, srovės ir kitas vandens judėjimas, druskingumas, struktūra ir dugno substrato sudėtis,

| — | tam tikrų buveinių tipų, ypač pagal Bendrijos teisės aktus (Buveinių direktyvą ir Paukščių direktyvą) arba tarptautines konvencijas pripažintų arba nustatytų ypač įdomiais moksliniu arba biologinės įvairovės požiūriu, nustatymas ir kartografavimas, |
| --- | --- |

—

tam tikrų buveinių tipų, ypač pagal Bendrijos teisės aktus (Buveinių direktyvą ir Paukščių direktyvą) arba tarptautines konvencijas pripažintų arba nustatytų ypač įdomiais moksliniu arba biologinės įvairovės požiūriu, nustatymas ir kartografavimas,

| — | buveinės zonose, kurios dėl savo savybių, vietos arba strateginės svarbos turėtų būti atskirai nurodytos. Tai gali būti teritorijos, veikiamos intensyvių arba specifinių pavojų, arba teritorijos, kuriose reikalingas specialus apsaugos režimas. |
| --- | --- |

—

buveinės zonose, kurios dėl savo savybių, vietos arba strateginės svarbos turėtų būti atskirai nurodytos. Tai gali būti teritorijos, veikiamos intensyvių arba specifinių pavojų, arba teritorijos, kuriose reikalingas specialus apsaugos režimas.

Biologinės savybės

| — | Biologinių bendrijų, susijusių su vyraujančiomis jūros dugno ir vandens storymės buveinėmis, aprašymas. Į jį būtų įtraukta informacija apie fitoplanktono ir zooplnaktono bendrijas, įskaitant rūšis ir sezoninį bei geografinį kintamumą, |
| --- | --- |

—

Biologinių bendrijų, susijusių su vyraujančiomis jūros dugno ir vandens storymės buveinėmis, aprašymas. Į jį būtų įtraukta informacija apie fitoplanktono ir zooplnaktono bendrijas, įskaitant rūšis ir sezoninį bei geografinį kintamumą,

| — | informacija apie gaubtasėklius, didžiuosius dumblius, bestuburę dugno gyvūniją, įskaitant rūšinę sudėtį, biomasę ir metinį ir (arba) sezoninį kintamumą, |
| --- | --- |

—

informacija apie gaubtasėklius, didžiuosius dumblius, bestuburę dugno gyvūniją, įskaitant rūšinę sudėtį, biomasę ir metinį ir (arba) sezoninį kintamumą,

| — | informacija apie žuvų populiacijų struktūrą, įskaitant populiacijų gausą, pasiskirstymą ir amžiaus arba dydžio struktūrą, |
| --- | --- |

—

informacija apie žuvų populiacijų struktūrą, įskaitant populiacijų gausą, pasiskirstymą ir amžiaus arba dydžio struktūrą,

| — | populiacijų dinamikos, jūrų regione ar paregionyje pasitaikančių jūrų žinduolių ir roplių rūšių natūralaus ir realaus pasiskirstymo bei būklės aprašymas, |
| --- | --- |

—

populiacijų dinamikos, jūrų regione ar paregionyje pasitaikančių jūrų žinduolių ir roplių rūšių natūralaus ir realaus pasiskirstymo bei būklės aprašymas,

| — | populiacijų dinamikos, jūrų regione ar paregionyje pasitaikančių rūšių jūrų paukščių natūralaus ir realaus pasiskirstymo bei būklės apibūdinimas, |
| --- | --- |

—

populiacijų dinamikos, jūrų regione ar paregionyje pasitaikančių rūšių jūrų paukščių natūralaus ir realaus pasiskirstymo bei būklės apibūdinimas,

| — | populiacijų dinamikos, kitų jūrų regione ar paregionyje pasitaikančių rūšių, kurios yra Bendrijos teisės aktų arba tarptautinių susitarimų reglamentavimo objektas, natūralaus ir realaus pasiskirstymo ir būklės apibūdinimas, |
| --- | --- |

—

populiacijų dinamikos, kitų jūrų regione ar paregionyje pasitaikančių rūšių, kurios yra Bendrijos teisės aktų arba tarptautinių susitarimų reglamentavimo objektas, natūralaus ir realaus pasiskirstymo ir būklės apibūdinimas,

| — | jūrų regione ar paregionyje esančių ne vietinių, egzotiškų rūšių arba, prireikus, genetiškai besiskiriančių vietinių rūšių laikino atsiradimo, gausumo ir geografinio pasiskirstymo aprašas. |
| --- | --- |

—

jūrų regione ar paregionyje esančių ne vietinių, egzotiškų rūšių arba, prireikus, genetiškai besiskiriančių vietinių rūšių laikino atsiradimo, gausumo ir geografinio pasiskirstymo aprašas.

Kitos savybės

| — | Su cheminėmis medžiagomis susijusios padėties, įskaitant susirūpinimą keliančias chemines medžiagas, nuosėdų užterštumo, židinių, sveikatos problemų, floros ir faunos (visų pirma skirtos žmonių maistui) užterštumo apibūdinimas, |
| --- | --- |

—

Su cheminėmis medžiagomis susijusios padėties, įskaitant susirūpinimą keliančias chemines medžiagas, nuosėdų užterštumo, židinių, sveikatos problemų, floros ir faunos (visų pirma skirtos žmonių maistui) užterštumo apibūdinimas,

| — | bet kurių kitų savybių, tipiškų ar būdingų jūrų regionui arba paregioniui, apibūdinimas. |
| --- | --- |

—

bet kurių kitų savybių, tipiškų ar būdingų jūrų regionui arba paregioniui, apibūdinimas.

2 lentelė

Pavojai ir poveikis

| Fizinis nykimas | — | Slopinimas (pvz., dirbtinėmis struktūromis, gilinant dugną iškastos žemės šalinimu), |
| --- | --- | --- |

Fizinis nykimas

—

Slopinimas (pvz., dirbtinėmis struktūromis, gilinant dugną iškastos žemės šalinimu),

| — | sandarinimas (pvz., ilgalaikėmis konstrukcijomis). |
| --- | --- |

—

sandarinimas (pvz., ilgalaikėmis konstrukcijomis).

Fizinė žala

| — | Dumblėjimo pokyčiai (pvz., dėl nuotakų, padidėjusių nuotekų, dugno gilinimo), |
| --- | --- |

—

Dumblėjimo pokyčiai (pvz., dėl nuotakų, padidėjusių nuotekų, dugno gilinimo),

| — | krantų irimas (pvz., dėl laivybos, inkaravimo, komercinės žvejybos), |
| --- | --- |

—

krantų irimas (pvz., dėl laivybos, inkaravimo, komercinės žvejybos),

| — | pasirinktinė gavyba (pvz., kai vykdoma komercinė žvejyba, bendras dragų naudojimas, statomos užtvaros). |
| --- | --- |

—

pasirinktinė gavyba (pvz., kai vykdoma komercinė žvejyba, bendras dragų naudojimas, statomos užtvaros).

Kitas fizinis trikdymas

| — | Triukšmas po vandeniu (pvz., dėl laivų veiklos, seisminis), |
| --- | --- |

—

Triukšmas po vandeniu (pvz., dėl laivų veiklos, seisminis),

| — | jūros tarša šiukšlėmis. |
| --- | --- |

—

jūros tarša šiukšlėmis.

Kišimasis į natūralius hidrologinius procesus

| — | Dideli terminio režimo pokyčiai (pvz., dėl nuotakų, elektrinių), |
| --- | --- |

—

Dideli terminio režimo pokyčiai (pvz., dėl nuotakų, elektrinių),

| — | dideli druskingumo režimo pokyčiai (pvz., dėl konstrukcijų, kurios trikdo vandens judėjimą, vandens ėmimo). |
| --- | --- |

—

dideli druskingumo režimo pokyčiai (pvz., dėl konstrukcijų, kurios trikdo vandens judėjimą, vandens ėmimo).

Užterštumas pavojingomis medžiagomis

| — | Sintetinių junginių patekimas (pvz., prioritetinės medžiagos pagal Direktyvą 2000/60/EB, susijusios su jūrų aplinka, biologiškai aktyvios medžiagos, pesticidai, organines apnašas šalinančios medžiagos, farmacijos produktai, susidarantys, pvz., dėl išmetimų iš pasklidųjų taršos šaltinių, atsitiktinės taršos iš laivų, atmosferinių iškritų), |
| --- | --- |

—

Sintetinių junginių patekimas (pvz., prioritetinės medžiagos pagal Direktyvą 2000/60/EB, susijusios su jūrų aplinka, biologiškai aktyvios medžiagos, pesticidai, organines apnašas šalinančios medžiagos, farmacijos produktai, susidarantys, pvz., dėl išmetimų iš pasklidųjų taršos šaltinių, atsitiktinės taršos iš laivų, atmosferinių iškritų),

| — | nesintetinių junginių patekimas (pvz., sunkiųjų metalų, angliavandenilių, susidarančių, pvz., dėl atsitiktinės taršos iš laivų, atmosferinių iškritų, įtekančių upių poveikio), |
| --- | --- |

—

nesintetinių junginių patekimas (pvz., sunkiųjų metalų, angliavandenilių, susidarančių, pvz., dėl atsitiktinės taršos iš laivų, atmosferinių iškritų, įtekančių upių poveikio),

| — | radionuklidų patekimas. |
| --- | --- |

—

radionuklidų patekimas.

Praturtinimas maistingomis ir organinėmis medžiagomis

| — | Azoto ir fosforo patekimas (pvz., tiesioginis išmetimas iš taškinių taršos šaltinių, išmetimas iš įvairių šaltinių, įskaitant žemės ūkį, atmosferinės iškritos), |
| --- | --- |

—

Azoto ir fosforo patekimas (pvz., tiesioginis išmetimas iš taškinių taršos šaltinių, išmetimas iš įvairių šaltinių, įskaitant žemės ūkį, atmosferinės iškritos),

| — | organinių medžiagų kiekio padidėjimas (pvz., marikultūra, įtekančių upių poveikis). |
| --- | --- |

—

organinių medžiagų kiekio padidėjimas (pvz., marikultūra, įtekančių upių poveikis).

Biologinis trikdymas

| — | Mikrobinių patogenų patekimas, |
| --- | --- |

—

Mikrobinių patogenų patekimas,

| — | nevietinių rūšių patekimas ir perkėlimas, |
| --- | --- |

—

nevietinių rūšių patekimas ir perkėlimas,

| — | atrankinė rūšių gavyba (pvz., komercinė žvejyba ir rekreacinė žvejyba). |
| --- | --- |

—

atrankinė rūšių gavyba (pvz., komercinė žvejyba ir rekreacinė žvejyba).

---

IV PRIEDAS

ORIENTACINIS SAVYBIŲ, Į KURIAS REIKIA ATSIŽVELGTI SIEKIANT NUSTATYTI APLINKOSAUGOS TIKSLUS, SĄRAŠAS

(NURODYTAS 10 STRAIPSNIO 1 DALYJE IR 22 STRAIPSNYJE)

| 1) | Pakankamai aptarti aspektai, apibūdinantys jūrų regiono arba paregionio jūrų vandenis, kuriuose valstybės narės turi suverenumą arba jurisdikciją. |
| --- | --- |

1)

Pakankamai aptarti aspektai, apibūdinantys jūrų regiono arba paregionio jūrų vandenis, kuriuose valstybės narės turi suverenumą arba jurisdikciją.

| 2) | Poreikis nustatyti: a) tikslus, nustatančius siektinas sąlygas, pagrįstas geros aplinkos būklės nustatymu; b) įvertinamus tikslus ir susijusius rodiklius, sudarančius sąlygas stebėsenai ir įvertinimui; ir c) veiklos tikslus, susijusius su konkrečiomis įgyvendinimo priemonėmis, kurios padeda jų siekti. |
| --- | --- |

2)

Poreikis nustatyti: a) tikslus, nustatančius siektinas sąlygas, pagrįstas geros aplinkos būklės nustatymu; b) įvertinamus tikslus ir susijusius rodiklius, sudarančius sąlygas stebėsenai ir įvertinimui; ir c) veiklos tikslus, susijusius su konkrečiomis įgyvendinimo priemonėmis, kurios padeda jų siekti.

| 3) | Siektinos ar išsaugotinos aplinkos būklės nustatymas ir tos būklės formulavimas pagal aspektų, kuriais apibūdinami valstybei narei jūrų regione arba paregionyje priklausantys jūrų vandenys, įvertinamas savybes. |
| --- | --- |

3)

Siektinos ar išsaugotinos aplinkos būklės nustatymas ir tos būklės formulavimas pagal aspektų, kuriais apibūdinami valstybei narei jūrų regione arba paregionyje priklausantys jūrų vandenys, įvertinamas savybes.

| 4) | Tikslų nuoseklumas; jų tarpusavio prieštaravimų nebuvimas. |
| --- | --- |

4)

Tikslų nuoseklumas; jų tarpusavio prieštaravimų nebuvimas.

| 5) | Tikslams pasiekti reikalingų išteklių nustatymas. |
| --- | --- |

5)

Tikslams pasiekti reikalingų išteklių nustatymas.

| 6) | Tikslų, įskaitant galimus pereinamojo laikotarpio tikslus, formulavimas ir laikotarpis jiems pasiekti. |
| --- | --- |

6)

Tikslų, įskaitant galimus pereinamojo laikotarpio tikslus, formulavimas ir laikotarpis jiems pasiekti.

| 7) | Rodiklių, skirtų pažangai stebėti ir padėti priimti valdymo sprendimus siekiant tikslų įgyvendinimo, nustatymas. |
| --- | --- |

7)

Rodiklių, skirtų pažangai stebėti ir padėti priimti valdymo sprendimus siekiant tikslų įgyvendinimo, nustatymas.

| 8) | Prireikus — atskaitos taškų (tikslinių ir ribinių) nustatymas. |
| --- | --- |

8)

Prireikus — atskaitos taškų (tikslinių ir ribinių) nustatymas.

| 9) | Nustatant tikslus tinkamai atsižvelgiama į socialines ir ekonomines reikmes. |
| --- | --- |

9)

Nustatant tikslus tinkamai atsižvelgiama į socialines ir ekonomines reikmes.

| 10) | Aplinkos apsaugos tikslų, su jais susijusių rodiklių ir ribinių bei tikslinių verčių, nustatytų atsižvelgiant į šios direktyvos 1 straipsnyje nustatytus aplinkos apsaugos tikslus, nagrinėjimas, siekiant įvertinti, ar įgyvendinus tikslus jūrų vandenų, esančių jūrų regione kuriame valstybės narės turi suverenumą arba jurisdikciją, būklė juos atitinka. |
| --- | --- |

10)

Aplinkos apsaugos tikslų, su jais susijusių rodiklių ir ribinių bei tikslinių verčių, nustatytų atsižvelgiant į šios direktyvos 1 straipsnyje nustatytus aplinkos apsaugos tikslus, nagrinėjimas, siekiant įvertinti, ar įgyvendinus tikslus jūrų vandenų, esančių jūrų regione kuriame valstybės narės turi suverenumą arba jurisdikciją, būklė juos atitinka.

| 11) | Tikslų suderinamumas su uždaviniais, kurių siekti Bendrija ir jos valstybės narės įsipareigojo pagal atitinkamus tarptautinius ir regioninius susitarimus, naudojant tuos, kurie yra svarbiausi atitinkamam jūrų regionui ar paregioniui, siekiant šios direktyvos 1 straipsnyje nustatytų aplinkos apsaugos tikslų. |
| --- | --- |

11)

Tikslų suderinamumas su uždaviniais, kurių siekti Bendrija ir jos valstybės narės įsipareigojo pagal atitinkamus tarptautinius ir regioninius susitarimus, naudojant tuos, kurie yra svarbiausi atitinkamam jūrų regionui ar paregioniui, siekiant šios direktyvos 1 straipsnyje nustatytų aplinkos apsaugos tikslų.

| 12) | Parengus tikslų ir rodiklių rinkinį, jie turėtų būti nagrinėjami kartu atsižvelgiant į šios direktyvos 1 straipsnyje nustatytus aplinkos apsaugos tikslus, siekiant įvertinti, ar įgyvendinus tikslus jūrų aplinkos būklė juos atitiktų. |
| --- | --- |

12)

Parengus tikslų ir rodiklių rinkinį, jie turėtų būti nagrinėjami kartu atsižvelgiant į šios direktyvos 1 straipsnyje nustatytus aplinkos apsaugos tikslus, siekiant įvertinti, ar įgyvendinus tikslus jūrų aplinkos būklė juos atitiktų.

---

V PRIEDAS

STEBĖSENOS PROGRAMOS

(NURODYTOS 11 STRAIPSNIO 1 DALYJE IR 22 STRAIPSNYJE)

| 1) | Poreikis teikti informaciją, skirtą aplinkos būklei įvertinti ir nustatyti, kokia pažanga padaryta ir kokią pažangą dar reikia padaryti siekiant geros aplinkos būklės pagal III priedą ir kriterijus bei metodikos standartus, kurie turi būti apibrėžti pagal šios direktyvos 9 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

1)

Poreikis teikti informaciją, skirtą aplinkos būklei įvertinti ir nustatyti, kokia pažanga padaryta ir kokią pažangą dar reikia padaryti siekiant geros aplinkos būklės pagal III priedą ir kriterijus bei metodikos standartus, kurie turi būti apibrėžti pagal šios direktyvos 9 straipsnio 3 dalį.

| 2) | Poreikis užtikrinti informacijos rengimą, kad būtų galima nustatyti šios direktyvos 10 straipsnyje numatytų aplinkos apsaugos tikslų tinkamus rodiklius. |
| --- | --- |

2)

Poreikis užtikrinti informacijos rengimą, kad būtų galima nustatyti šios direktyvos 10 straipsnyje numatytų aplinkos apsaugos tikslų tinkamus rodiklius.

| 3) | Poreikis užtikrinti informacijos rengimą, kad būtų galima įvertinti šios direktyvos 1 straipsnyje nurodytų priemonių poveikį. |
| --- | --- |

3)

Poreikis užtikrinti informacijos rengimą, kad būtų galima įvertinti šios direktyvos 1 straipsnyje nurodytų priemonių poveikį.

| 4) | Poreikis į programas įtraukti veiklą, padedančią nustatyti pokyčio priežastį ir todėl — galimas korekcines priemones, kurių reikėtų imtis siekiant atkurti gerą aplinkos būklę, nustačius nukrypimus nuo siekiamos būklės. |
| --- | --- |

4)

Poreikis į programas įtraukti veiklą, padedančią nustatyti pokyčio priežastį ir todėl — galimas korekcines priemones, kurių reikėtų imtis siekiant atkurti gerą aplinkos būklę, nustačius nukrypimus nuo siekiamos būklės.

| 5) | Poreikis teikti informaciją apie cheminius teršalus žmonių maistui skirtose rūšyse komercinės žvejybos zonose. |
| --- | --- |

5)

Poreikis teikti informaciją apie cheminius teršalus žmonių maistui skirtose rūšyse komercinės žvejybos zonose.

| 6) | Poreikis įtraukti veiklą, skirtą patvirtinti, kad korekcinės priemonės duoda pageidaujamus pokyčius, o ne nepageidaujamą šalutinį poveikį. |
| --- | --- |

6)

Poreikis įtraukti veiklą, skirtą patvirtinti, kad korekcinės priemonės duoda pageidaujamus pokyčius, o ne nepageidaujamą šalutinį poveikį.

| 7) | Poreikis kaupti informaciją apie atskirus jūrų regionus ar paregionius pagal šios direktyvos 4 straipsnį. |
| --- | --- |

7)

Poreikis kaupti informaciją apie atskirus jūrų regionus ar paregionius pagal šios direktyvos 4 straipsnį.

| 8) | Poreikis užtikrinti vertinimo požiūrių ir metodų palyginamumą jūrų regionuose ir (arba) paregioniuose ir tarp jų. |
| --- | --- |

8)

Poreikis užtikrinti vertinimo požiūrių ir metodų palyginamumą jūrų regionuose ir (arba) paregioniuose ir tarp jų.

| 9) | Poreikis parengti technines specifikacijas ir standartizuotus metodus, skirtus stebėsenai Bendrijos lygiu, kad būtų galima palyginti informaciją. |
| --- | --- |

9)

Poreikis parengti technines specifikacijas ir standartizuotus metodus, skirtus stebėsenai Bendrijos lygiu, kad būtų galima palyginti informaciją.

| 10) | Poreikis kiek įmanoma labiau užtikrinti esamų regioniniu ir tarptautiniu lygiu parengtų programų suderinamumą, siekiant skatinti šių programų nuoseklumą ir išvengti veiklos dubliavimo, naudojant tas stebėsenos gaires, kurios yra svarbiausios atitinkamam jūrų regionui ar paregioniui. |
| --- | --- |

10)

Poreikis kiek įmanoma labiau užtikrinti esamų regioniniu ir tarptautiniu lygiu parengtų programų suderinamumą, siekiant skatinti šių programų nuoseklumą ir išvengti veiklos dubliavimo, naudojant tas stebėsenos gaires, kurios yra svarbiausios atitinkamam jūrų regionui ar paregioniui.

| 11) | Poreikis į šios direktyvos 8 straipsnyje numatytą pradinį įvertinimą įtraukti aplinkos sąlygų pagrindinių pokyčių įvertinimą bei, prireikus, naujus ir iškylančius klausimus. |
| --- | --- |

11)

Poreikis į šios direktyvos 8 straipsnyje numatytą pradinį įvertinimą įtraukti aplinkos sąlygų pagrindinių pokyčių įvertinimą bei, prireikus, naujus ir iškylančius klausimus.

| 12) | Poreikis atliekant šios direktyvos 8 straipsnyje numatytą pradinį įvertinimą nagrinėti atitinkamus III priede išvardytus aspektus, įskaitant jų natūralų kintamumą bei įvertinti tendencijas siekiant pagal šios direktyvos 10 straipsnio 1 dalį nustatytų aplinkos apsaugos tikslų, prireikus panaudojant nustatytus rodiklius ir jų ribines arba tikslines vertes. |
| --- | --- |

12)

Poreikis atliekant šios direktyvos 8 straipsnyje numatytą pradinį įvertinimą nagrinėti atitinkamus III priede išvardytus aspektus, įskaitant jų natūralų kintamumą bei įvertinti tendencijas siekiant pagal šios direktyvos 10 straipsnio 1 dalį nustatytų aplinkos apsaugos tikslų, prireikus panaudojant nustatytus rodiklius ir jų ribines arba tikslines vertes.

---

VI PRIEDAS

PRIEMONIŲ PROGRAMOS

(NURODYTOS 13 STRAIPSNIO 1 DALYJE IR 22 STRAIPSNYJE)

| 1) | Poveikio kontrolė: valdymo priemonės, veikiančios leistiną žmogaus veiklos mastą. |
| --- | --- |

1)

Poveikio kontrolė: valdymo priemonės, veikiančios leistiną žmogaus veiklos mastą.

| 2) | Rezultatų kontrolė: valdymo priemonės, veikiančios leistiną ekosistemos komponento sutrikdymo laipsnį. |
| --- | --- |

2)

Rezultatų kontrolė: valdymo priemonės, veikiančios leistiną ekosistemos komponento sutrikdymo laipsnį.

| 3) | Pasiskirstymo laiko ir erdvės atžvilgiu kontrolė: valdymo priemonės, kurios veikia tai, kur ir kada leidžiama vykdyti veiklą. |
| --- | --- |

3)

Pasiskirstymo laiko ir erdvės atžvilgiu kontrolė: valdymo priemonės, kurios veikia tai, kur ir kada leidžiama vykdyti veiklą.

| 4) | Valdymo koordinavimo priemonės: priemonės, skirtos valdymo koordinavimui užtikrinti. |
| --- | --- |

4)

Valdymo koordinavimo priemonės: priemonės, skirtos valdymo koordinavimui užtikrinti.

| 5) | Ekonominės skatinimo priemonės: valdymo priemonės, dėl kurių besinaudojantiems jūrų ekosistemomis yra ekonomiškai naudinga veikti taip, kad padėtų pasiekti geros aplinkos būklės tikslą. |
| --- | --- |

5)

Ekonominės skatinimo priemonės: valdymo priemonės, dėl kurių besinaudojantiems jūrų ekosistemomis yra ekonomiškai naudinga veikti taip, kad padėtų pasiekti geros aplinkos būklės tikslą.

| 6) | Padarinių sušvelninimo ir atkūrimo priemonės: valdymo priemonės, kuriomis žmogaus veikla orientuojama atkurti pažeistus jūrų ekosistemų komponentus. |
| --- | --- |

6)

Padarinių sušvelninimo ir atkūrimo priemonės: valdymo priemonės, kuriomis žmogaus veikla orientuojama atkurti pažeistus jūrų ekosistemų komponentus.

| 7) | Ryšiai, suinteresuotųjų šalių dalyvavimas ir visuomenės informuotumo didinimas. |
| --- | --- |

7)

Ryšiai, suinteresuotųjų šalių dalyvavimas ir visuomenės informuotumo didinimas.

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2005 m. spalio mėn. Komisija priėmė pasiūlymą (1) dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos direktyva). 2005 m. lapkričio 21 d. šis pasiūlymas buvo pateiktas Tarybai.

2006 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamentas priėmė nuomonę pirmuoju svarstymu.

2006 m. balandžio 26 d. Regionų komitetas priėmė nuomonę (2).

2006 m. balandžio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė nuomonę (3).

2007 m. liepos 23 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją.

II.   TIKSLAS

Siūlomos direktyvos, kuri turėtų būti laikoma būsimos ES jūrų politikos aplinkosauginiu ramsčiu, pagrindinis tikslas yra nustatyti jūrų aplinkos apsaugos ir išsaugojimo, jos būklės blogėjimo prevencijos ir, jei įmanoma, tos aplinkos atkūrimo rajonuose, kuriuose ši aplinka patyrė neigiamą poveikį, pagrindus.

Tai būtų padaryta valstybėms narėms rengiant ir įgyvendinant jūrų strategijas, skirtas pasiekti gerą aplinkos apsaugos būklę jūrų aplinkoje vėliausiai iki 2021 m. ar ją palaikyti.

Jūrų strategijose žmogaus veiklos valdymui būtų taikomas ekosistemomis pagrįstas metodas, tuo pačiu sukuriant sąlygas tausiam jūrų prekių ir paslaugų naudojimui.

Be to, šia direktyva būtų prisidedama prie įvairių politikos krypčių, susitarimų ir teisėkūros priemonių, turinčių poveikio jūrų aplinkai, darnos ir būtų siekiama užtikrinti aplinkosaugos klausimų integravimą į jas.

Tam, kad direktyva būtų sėkmingai įgyvendinta, labai svarbu bendradarbiauti regioniniu lygiu. Atitinkamai direktyvoje numatyta aiški, teisiškai įgyvendinama sistema, pagal kurią veiktų valstybės narės, padėtų sustiprinti veiksmus tarptautiniu lygiu, visų pirma jūrų aplinkos apsaugai skirtų regioninių jūrų konvencijų srityje.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

Bendra informacija

Į bendrąją poziciją pažodžiui, iš dalies arba iš esmės įtraukta daugelis Europos Parlamento pirmuoju svarstymu priimtų pakeitimų. Jais patobulinamas arba patikslinamas siūlomos direktyvos tekstas. Tačiau kiti pakeitimai bendrojoje pozicijoje nėra atspindėti, nes Taryba sutarė, kad jie keliais atvejais buvo nereikalingi arba nepriimtini, kadangi buvo išbrauktos arba visiškai perrašytos pirminio Komisijos pasiūlymo nuostatos.

Visų pirma Taryba siekė patikslinti siūlomos direktyvos taikymo sritį ir tikslus pridėdama pagrindinių terminų ir sąvokų apibrėžtis (3 straipsnis) bei priedą (I priedas), kuriame pateikiami bendri kokybiniai deskriptoriai, kuriais vadovaujantis nustatoma gera aplinkos būklė, atsižvelgdama į tai, kad siūloma yra pagrindų direktyva, kuri neturėtų apsunkinti įgyvendinimo pernelyg techninėmis smulkmenomis.

Be to, Taryba pridėjo arba iš dalies pakeitė keletą nuostatų tam, kad patikslintų valstybių narių įsipareigojimus įgyvendinant direktyvą. Visų pirma jūrų vandenų neturinčių valstybių narių įsipareigojimai patikslinti taip, kad būtų užtikrinta, jog visos ES valstybės narės bendradarbiaus siekdamos geros aplinkos būklės jūrų aplinkoje (6 ir 24 straipsniai).

Bendrojoje pozicijoje taip pat numatomos situacijos, kai valstybių narių nustatyti aplinkos apsaugos tikslai negali būti pasiekti arba jie negali būti pasiekti per atitinkamą terminą (14 straipsnis). Tokiais atvejais valstybėms narėms tektų dvigubas įpareigojimas pateikti Komisijai įrodymus ir imtis ad hoc priemonių žalai sumažinti. Kita vertus, tekste, dėl kurio susitarė Taryba, numatomos situacijos, kai būtina imtis skubesnių ir stipresnių veiksmų (plg. 5 straipsnio 3 dalį dėl bandomųjų projektų ir 13 straipsnio 4 dalį dėl saugomų jūrų teritorijų).

Konkretūs klausimai

1)   Gera aplinkos būklė

Taryba, labai panašiai kaip Europos Parlamentas, mano, kad gera aplinkos būklė užima pagrindinę vietą sūlomoje direktyvoje. Abi institucijos logiškai papildė pirminį pasiūlymą kokybinių deskriptorių, kuriais vadovaujantis nustatoma gera aplinkos būklė kiekviename jūrų regione ar paregionyje, apibrėžtimi ir sąrašu.

Nors dauguma aspektų, kuriuos apima Europos Parlamento priimti 11 pakeitimų, susijusių su gera aplinkos būkle, yra aptariami bendrojoje pozicijoje, reikia pabrėžti, kad šių dviejų institucijų požiūriai skiriasi. Tarybos koncepcija grindžiama daugiausia būkle (kitais žodžiais tariant — tuo, kokie turi būti požymiai, kad jūrų aplinkos būklė būtų laikoma gera; plg. I priedą), tačiau ji pripažįsta, kad dėl akivaizdžių priežasčių kai kurios žmogaus veiklos rūšys (susijusios su žemės ūkiu, žuvininkyste ar laivyba) gali labiau nei kitos padidinti pavojų jūrų aplinkai (plg. III priedo 2 lentelę). Kita vertus, daugumoje Europos Parlamento pakeitimų dėmesys sutelkiamas į žmogaus keliamą ir net atskiriems sektoriams būdingą pavojų aplinkai. Be to, techninio smulkmeniškumo lygis keliuose Europos Parlamento pakeitimuose yra nesuderinamas su Tarybos požiūriu į šį pasiūlymą dėl pagrindų direktyvos.

2)   Tikslai, terminai ir išlaidos

Taryba pabrėžia, kad ji laikosi plataus užmojo ir realistinio požiūrio į susijusius — įsipareigojimų ir terminų — klausimus.

Priešingai negu Europos Parlamentas, Taryba nepalankiai vertina visuotinį terminų griežtinimą, visų pirma 2017 m. — o ne 2021 m. — termino gerai aplinkos būklei pasiekti nustatymą, atsižvelgdama į Europoje susidarančių situacijų įvairovę. Vis dėlto bendrojoje pozicijoje leidžiama greičiau įgyvendinti direktyvą, jei valstybė narė mano, kad tai yra pageidautina ir (arba) įmanoma (plg. 5 straipsnio 3 dalį). Turėtų būti taip pat pažymėta, kad Tarybos šiai direktyvai priimtas terminas yra suderinamas su įgyvendinimo ir ataskaitų pateikimo terminais pagal Vandens pagrindų direktyvą.

Taryba taip pat mano, kad būtų nerealistiška, nors kad ir kaip pageidautina, nustatyti, kad tikslas pasiekti gerą aplinkos būklę, net ir iki 2021 m., yra teisiškai įpareigojantis (plg. Europos Parlamento 24 pakeitimą su bendrosios pozicijos 1 straipsnio 1 dalies antra pastraipa). Bendrojoje pozicijoje nustatomos tam tikros priemonės ir veiksmai, kuriuos privaloma taikyti laikantis tikslių terminų. To turėtų užtekti užtikrinant akivaizdžią pažangą siekiant geros aplinkos būklės tikslo, net jo visiškai ir nepasiekiant iki 2021 m.

Todėl Taryba taip pat mano, kad valstybėms narėms, rengiančioms ir įgyvendinančioms jūrų strategijas, neturėtų būti taikomas įpareigojimas imtis priemonių, kai nėra rimto pavojaus aplinkai arba kai veiksmų išlaidos būtų pernelyg didelės palyginti su jūrų aplinkai gresiančiu pavojumi. Tačiau ir šiuo atveju iš valstybių narių reikalaujama pateikti Komisijai įrodymus.

3)   Jūrų strategijos ir regioninis bendradarbiavimas

Taryba gali pritarti Europos Parlamentui, kad ES valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimas ir bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis jūrų regionuose ir paregioniuose yra labai svarbus. Bendrojoje pozicijoje pabrėžiama, kad reikia naudoti esamas tarptautines institucines bendradarbiavimo struktūras, be kita ko, tas, kurios įsteigtos pagal regionines jūrų konvencijas, kad būtų išvengta pastangų dubliavimosi.

Tačiau Taryba negali pritarti 33 pakeitime siūlomai bendros atsakomybės rengiant vieną bendrą jūrų strategiją tam tikram regionui ar paregioniui sąvokai. Tokiu būdu teisinė atsakomybė dėl atitikties būtų išsklaidyta tarp keleto valstybių narių ir būtų trukdoma pažangai, siekiant siūlomos direktyvos tikslo. Taryba mano, kad galutinė atsakomybė dėl įsipareigojimų laikymosi apskritai pagal Bendrijos teisės aktus ir konkrečiai — pagal šią direktyvą — turi griežtai tekti atskiroms valstybėms narėms.

IV.   IŠVADA

Taryba mano, kad bendrojoje pozicijoje pateikiamas subalansuotas priemonių paketas, kuriuo bus prisidėta siekiant Bendrijos aplinkos politikos tikslų, išdėstytų EB sutarties 174 straipsnio 1 dalyje. Ja būtų tinkamai atsiliepta į šeštojoje Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programoje (4) išdėstytą prašymą, joje būtų atspindėtas neatidėliotinas poreikis spręsti gausėjančias problemas, susijusias su Europos vandenynų ir jūrų būkle, ir būtų siekiama „tvaraus jūrų naudojimo ir jūros ekosistemų apsaugos skatinimo“.

Visų pirma ją priėmus būtų padaryta geroka pažanga apsaugant ir išsaugant jūrų aplinką. Taip pat tuo būtų užtikrinta, kad valstybės narės įgyvendins direktyvą, tinkamai atsižvelgdamos į konkrečias sąlygas regioniniu ir paregioniniu lygiu.

Taryba tikisi konstruktyvių diskusijų su Europos Parlamentu, kad direktyva būtų priimta kuo greičiau.

---

(1)  Dok. 13759/05 — COM(2005) 505 galutinis.

(2)  OL C 206, 2006 8 29, p. 5.

(3)  OL C 185, 2006 8 8, p. 20.

(4)  Sprendimas Nr. 1600/2002/EB (OL L 242, 2002 9 10, p. 1).

---