# Europeiska unionens C 210/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 210 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången8 september 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 210

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången8 september 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 210/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4757 – Nordic Capital/Thule) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 210/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4757 – Nordic Capital/Thule) (
  1
  )

1

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 210/02 | Eurons växelkurs | 2 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 210/02

Eurons växelkurs

2

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 210/03 | Inbjudan att lämna förslag – EACEA/20/07 – Aktiv ungdom – Åtgärd 4.1 – Stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet | 3 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 210/04 | Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av utjämningsåtgärder som tillämpas på import av texturerat filamentgarn av polyestrar med ursprung i Indien | 5 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 210/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4903 – Hochtief/Vinci/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 9 |
| 2007/C 210/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4904 – Lite-On/Perlos) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 10 |
| 2007/C 210/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4581 – Imperial Tobacco/Altadis) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 210/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4868 – Avnet/Magirus EID) (
  1
  ) | 12 |
| 2007/C 210/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4726 – Thomson/Reuters) (
  1
  ) | 13 |
| 2007/C 210/10 | Uppmaning att inkomma med synpunkter på kommissionens utkast till allmän gruppundantagsförordning inom området statligt stöd | 14 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

2007/C 210/03

Inbjudan att lämna förslag – EACEA/20/07 – Aktiv ungdom – Åtgärd 4.1 – Stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet

3

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

2007/C 210/04

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av utjämningsåtgärder som tillämpas på import av texturerat filamentgarn av polyestrar med ursprung i Indien

5

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2007/C 210/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4903 – Hochtief/Vinci/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

9

2007/C 210/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4904 – Lite-On/Perlos) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

10

2007/C 210/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4581 – Imperial Tobacco/Altadis) (
  1
  )

1

11

2007/C 210/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4868 – Avnet/Magirus EID) (
  1
  )

1

12

2007/C 210/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4726 – Thomson/Reuters) (
  1
  )

1

13

2007/C 210/10

Uppmaning att inkomma med synpunkter på kommissionens utkast till allmän gruppundantagsförordning inom området statligt stöd

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 8.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4757 – Nordic Capital/Thule)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 210/01)

Kommissionen beslutade den 20 juli 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4757. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4757. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 8.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/2

---

Eurons växelkurs (1)

7 september 2007

(2007/C 210/02)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3696 |
| JPY | japansk yen | 157,79 |
| DKK | dansk krona | 7,4467 |
| GBP | pund sterling | 0,6773 |
| SEK | svensk krona | 9,326 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6437 |
| ISK | isländsk krona | 88,02 |
| NOK | norsk krona | 7,9085 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5842 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,631 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 254,47 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6984 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,8081 |
| RON | rumänsk leu | 3,3032 |
| SKK | slovakisk koruna | 33,726 |
| TRY | turkisk lira | 1,7697 |
| AUD | australisk dollar | 1,6564 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4398 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,6646 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9834 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0867 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 284,96 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,8556 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,3261 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3209 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 870,82 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7998 |
| PHP | filippinsk peso | 63,734 |
| RUB | rysk rubel | 35,112 |
| THB | thailändsk baht | 44,546 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3696

JPY

japansk yen

157,79

DKK

dansk krona

7,4467

GBP

pund sterling

0,6773

SEK

svensk krona

9,326

CHF

schweizisk franc

1,6437

ISK

isländsk krona

88,02

NOK

norsk krona

7,9085

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5842

CZK

tjeckisk koruna

27,631

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

254,47

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6984

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,8081

RON

rumänsk leu

3,3032

SKK

slovakisk koruna

33,726

TRY

turkisk lira

1,7697

AUD

australisk dollar

1,6564

CAD

kanadensisk dollar

1,4398

HKD

Hongkongdollar

10,6646

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9834

SGD

singaporiansk dollar

2,0867

KRW

sydkoreansk won

1 284,96

ZAR

sydafrikansk rand

9,8556

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,3261

HRK

kroatisk kuna

7,3209

IDR

indonesisk rupiah

12 870,82

MYR

malaysisk ringgit

4,7998

PHP

filippinsk peso

63,734

RUB

rysk rubel

35,112

THB

thailändsk baht

44,546

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

| 8.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/3

---

INBJUDAN ATT LÄMNA FÖRSLAG – EACEA/20/07

Aktiv ungdom

Åtgärd 4.1 – Stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet

(2007/C 210/03)

1.   Mål och beskrivning

Denna inbjudan att lämna förslag avser åtgärd 4.1 i programmet ”Aktiv ungdom” och syftar till att stödja permanent verksamhet vid organ som är aktiva på europeisk nivå inom ungdomsområdet och verkar för ett mål av allmänt europeiskt intresse.

Denna verksamhet ska bidra till att främja ungdomarnas aktiva deltagande i det offentliga livet och samhället och till att utveckla och genomföra europeiskt samarbete inom ungdomsområdet i vid bemärkelse.

Denna inbjudan avser de bidrag som kommer att beviljas för år 2008.

Det rör sig om två typer av avtal:

| — | Ramavtal om partnerskap: organ som vill bygga upp ett långsiktigt samarbete med genomförandeorganet uppmanas att ansöka om ett ramavtal (1) om partnerskap i tre år. |
| --- | --- |

—

Ramavtal om partnerskap: organ som vill bygga upp ett långsiktigt samarbete med genomförandeorganet uppmanas att ansöka om ett ramavtal (1) om partnerskap i tre år.

| — | Årligt driftsavtal: organ som inte vill binda upp sig för en längre tid inom ramen för ett partnerskapsavtal kan ansöka om årligt driftsbidrag. |
| --- | --- |

—

Årligt driftsavtal: organ som inte vill binda upp sig för en längre tid inom ramen för ett partnerskapsavtal kan ansöka om årligt driftsbidrag.

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur ansvarar för genomförandet av denna inbjudan att lämna förslag.

2.   Behöriga sökande

2.1.   Organ som kan beviljas bidrag

För att ett organ ska kunna beviljas driftsbidrag måste det

| — | vara icke-statligt, |
| --- | --- |

—

vara icke-statligt,

| — | ha varit juridiskt etablerat i ett år från ansökningsdatumet för årliga driftsavtal och i minst fyra år från ansökningsdatumet för ramavtal om partnerskap, |
| --- | --- |

—

ha varit juridiskt etablerat i ett år från ansökningsdatumet för årliga driftsavtal och i minst fyra år från ansökningsdatumet för ramavtal om partnerskap,

| — | vara icke vinstdrivande, |
| --- | --- |

—

vara icke vinstdrivande,

| — | bedriva ungdomsverksamhet eller verksamhet inom ett vidare område varav en del riktar sig till ungdomar, |
| --- | --- |

—

bedriva ungdomsverksamhet eller verksamhet inom ett vidare område varav en del riktar sig till ungdomar,

| — | göra ungdomarna delaktiga i ledningen av den verksamhet som utformats för dem, |
| --- | --- |

—

göra ungdomarna delaktiga i ledningen av den verksamhet som utformats för dem,

| — | ha minst en fast anställd. Undantag medges för organ som aldrig fått bidrag inom ramen för denna åtgärd och planerar att anställa en fast medarbetare om de beviljas bidrag. |
| --- | --- |

—

ha minst en fast anställd. Undantag medges för organ som aldrig fått bidrag inom ramen för denna åtgärd och planerar att anställa en fast medarbetare om de beviljas bidrag.

2.2.   Bidragsberättigade länder

Ansökningar från organ som är etablerade i följande länder kan beviljas bidrag:

| — | Europeiska unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens medlemsstater.

| — | Länder som både är medlemmar i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) och i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES): Island, Liechtenstein och Norge. |
| --- | --- |

—

Länder som både är medlemmar i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) och i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES): Island, Liechtenstein och Norge.

| — | Kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi: Turkiet. |
| --- | --- |

—

Kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi: Turkiet.

| — | Länderna på västra Balkan: Albanien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Montenegro och Serbien. |
| --- | --- |

—

Länderna på västra Balkan: Albanien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Montenegro och Serbien.

| — | Vissa östeuropeiska länder: Moldavien, Ryska federationen, Ukraina och Vitryssland. |
| --- | --- |

—

Vissa östeuropeiska länder: Moldavien, Ryska federationen, Ukraina och Vitryssland.

| — | Schweiziska edsförbundet, under förutsättning att ett bilateralt avtal ingås med detta land. |
| --- | --- |

—

Schweiziska edsförbundet, under förutsättning att ett bilateralt avtal ingås med detta land.

Organ som ansöker om årligt avtal ska ha aktiva medlemsorganisationer i minst åtta av länderna ovan.

Organ som ansöker om ramavtal om partnerskap ska ha aktiva medlemsorganisationer i minst 12 av länderna ovan.

3.   Budget

Den totala budgeten för samfinansiering av driftskostnader för organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet beräknas till omkring 2 400 000 EUR för 2008. Gemenskapens ekonomiska stöd får inte överskrida 80 procent av de totala stödberättigade driftskostnaderna. Högsta gemenskapsbidrag per organ är 40 000 EUR för ramavtal om partnerskap och 35 000 EUR för årligt driftsavtal. Sökande uppmärksammas på att två ansökningar ska lämnas in om båda typerna av bidrag önskas och att det bidrag som ansökan gäller i båda fallen får uppgå till högst 35 000 EUR.

Genomförandeorganet förbehåller sig möjligheten att inte tilldela alla tillgängliga medel.

4.   Sista ansökningsdag

Ansökningarna om ramavtal om partnerskap i tre år och om årligt driftsbidrag för 2008 ska skickas till genomförandeorganet senast den 31 oktober 2007.

5.   Mera information

Ansökan ska följa bestämmelserna i den fullständiga inbjudan och lämnas in på avsett formulär. Dessa handlingar finns på följande Internetadresser:

| — | GD EAC: http://ec.europa.eu/youth/program/ingyo_en.html |
| --- | --- |

—

GD EAC: http://ec.europa.eu/youth/program/ingyo_en.html

| — | Genomförandeorganet: http://eacea.ec.europa.eu/index.htm |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet: http://eacea.ec.europa.eu/index.htm

---

(1)  Att ett ramavtal undertecknas innebär ingen skyldighet för genomförandeorganet att ge bidrag för åren 2009-2010.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

| 8.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/5

---

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av utjämningsåtgärder som tillämpas på import av texturerat filamentgarn av polyestrar med ursprung i Indien

(2007/C 210/04)

Kommissionen har beslutat att inleda en partiell interimsöversyn på eget initiativ i enlighet med artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad ”grundförordningen”) (1). Översynen begränsas till att gälla subventionsnivån för vissa indiska exporterande tillverkare.

1.   Produkt

Den produkt som omfattas av översynen är texturerat filamentgarn av polyestrar med ursprung i Indien (nedan kallad ”den berörda produkten”), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 33 00. Detta KN-nummer nämns endast upplysningsvis.

2.   Gällande åtgärder

De åtgärder som nu är i kraft är en slutgiltig utjämningstull som införts genom rådets förordning (EG) nr 2094/2002 (2) på import av texturerat filamentgarn av polyestrar med ursprung i Indien.

3.   Grund för översynen

Kommissionen har tillräckliga prima facie-bevis för att de omständigheter som låg till grund för de gällande åtgärderna har ändrats och att dessa ändringar är av bestående karaktär.

Det verkar som om förmånerna från de två subventionssystemen, tullkreditsystemet (DEPBS) och systemet med befrielse från inkomstskatt enligt avsnitt 80 HHC i inkomstskattelagen (ITES) har minskat avsevärt. Detta beror på en ändring av den relevanta grundläggande indiska lagstiftning som dessa system baserar sig på.

Följaktligen har subventionsnivån troligen minskat för de företag vars åtgärder helt eller delvis baserades på förmåner genom ett eller båda av de nämnda systemen under den undersökningsperiod som användes i den undersökning som ledde till fastställandet av nivån på de nuvarande åtgärderna.

Detta visar på att de nämnda åtgärderna på import av den produkt som omfattas av översynen kanske inte längre behövs på den aktuella nivån för att motverka de nuvarande subventionerna. Det behövs därför en översyn av åtgärderna för företagen i fråga.

Bland företagen ingår de företag som anges i bilagan samt alla andra tillverkare av den produkt som omfattas av översynen och som ger sig tillkänna till kommissionen inom den tidsfrist som fastställs i punkt 5 b i nedan och inom samma tidsfrist kan visa 1) att de fick förmåner genom ett eller båda av de nämnda systemen under den undersökningsperiod som användes i den undersökning som ledde till fastställandet av nivån på de åtgärder de är föremål för (1 oktober 2000–30 september 2001) och att 2) den förmån som följde av de nämnda systemen har minskat på grund av de strukturella ändringarna i systemen.

Om översynen visar eller om någon annan berörd part inom tidsfristen i punkt 5 a i nedan lägger fram tillräcklig bevisning till stöd för att de exportörer av den berörda produkten som är föremål för denna översyn får förmåner från andra subventionssystem än de ovan nämnda, kan en undersökning av de systemen också göras inom ramen för denna översyn.

Om de ändrade subventionsmarginalerna till följd av denna undersökning kan påverka de åtgärder som tillämpas på de samarbetsvilliga företagen i den undersökning som ledde till nivån på de nuvarande åtgärderna eller på den övriga åtgärd som tillämpas på alla andra företag, kan procentsatserna komma att ändras i enlighet med detta.

Man bör notera att för de företag som är föremål för både utjämnings- och antidumpningsåtgärder, kan också antidumpningsåtgärden anpassas om utjämningsåtgärden skulle ändras.

4.   Förfarande

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera att en partiell interimsöversyn på eget initiativ inleds. Kommissionen inleder därför en översyn enligt artikel 19 i grundförordningen.

I undersökningen kommer det att göras en bedömning av om det är lämpligt att fortsätta, upphäva eller ändra de åtgärder som nu tillämpas på de företag som har haft förmåner från ett eller båda av de nämnda subventionssystemen eller från andra subventionssystem om tillräcklig bevisning för detta läggs fram (se sjätte stycket i punkt 3 ovan). I undersökningen kommer man också att utifrån undersökningsresultaten i denna översyn utvärdera om det behövs en ändring av de åtgärder som tillämpas på andra företag som samarbetade i den undersökning som ledde till nivån på de nuvarande åtgärderna och/eller den övriga åtgärd som tillämpas på alla andra företag.

a)   Stickprovsförfarande

Eftersom ett stort antal parter förefaller vara berörda av förfarandet, kan kommissionen komma att besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande enligt artikel 27 i grundförordningen.

i)   Stickprovsförfarande avseende exportörer/tillverkare

För att kommissionen skall kunna besluta om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombeds alla exportörer och tillverkare, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att inom tidsfristen i punkt 5 b i och på det sätt som anges i punkt 6 ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna följande uppgifter om sitt eller sina företag:

| — | Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, faxnummer och kontaktperson. |
| --- | --- |

—

Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, faxnummer och kontaktperson.

| — | Omsättning i lokal valuta och volym (i ton) av den berörda produkten som såldes på export till gemenskapen under perioden 1 april 2006–31 mars 2007. |
| --- | --- |

—

Omsättning i lokal valuta och volym (i ton) av den berörda produkten som såldes på export till gemenskapen under perioden 1 april 2006–31 mars 2007.

| — | Omsättning i lokal valuta och volym (i ton) av den berörda produkten som såldes på hemmamarknaden under perioden 1 april 2006–31 mars 2007. |
| --- | --- |

—

Omsättning i lokal valuta och volym (i ton) av den berörda produkten som såldes på hemmamarknaden under perioden 1 april 2006–31 mars 2007.

| — | Uppgift om huruvida företaget avser att ansöka om en individuell subventionsmarginal (endast tillverkare kan ansöka om detta) (3).. |
| --- | --- |

—

Uppgift om huruvida företaget avser att ansöka om en individuell subventionsmarginal (endast tillverkare kan ansöka om detta) (3)..

| — | Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning av den berörda produkten, samt uppgift om produktionsvolym (i ton) av den berörda produkten, produktionskapacitet och investeringar i produktionskapacitet under perioden 1 april 2006–31 mars 2007. |
| --- | --- |

—

Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning av den berörda produkten, samt uppgift om produktionsvolym (i ton) av den berörda produkten, produktionskapacitet och investeringar i produktionskapacitet under perioden 1 april 2006–31 mars 2007.

| — | Namn på och detaljerade uppgifter om verksamheten hos alla närstående företag (4) som är involverade i tillverkning eller försäljning (på exportmarknaden eller hemmamarknaden) av den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Namn på och detaljerade uppgifter om verksamheten hos alla närstående företag (4) som är involverade i tillverkning eller försäljning (på exportmarknaden eller hemmamarknaden) av den berörda produkten.

| — | Uppgift om huruvida företaget fick förmåner inom ramen för DEPBS eller ITES under i) den undersökningsperiod som användes i den undersökning som ledde till fastställandet av nivån på den åtgärd det för närvarande är föremål för (1 oktober 2000-30 september 2001) eller ii) under perioden 1 april 2006-31 mars 2007. |
| --- | --- |

—

Uppgift om huruvida företaget fick förmåner inom ramen för DEPBS eller ITES under i) den undersökningsperiod som användes i den undersökning som ledde till fastställandet av nivån på den åtgärd det för närvarande är föremål för (1 oktober 2000-30 september 2001) eller ii) under perioden 1 april 2006-31 mars 2007.

| — | Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet. |
| --- | --- |

—

Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

Genom att lämna ovan nämnda uppgifter samtycker företaget till att ingå i urvalet. Om företaget väljs ut för att ingå i urvalet, innebär det att företaget måste besvara ett frågeformulär och gå med på att dess svar kontrolleras på plats. Om företaget uppger att det inte samtycker till att ingå i urvalet, anses det inte ha samarbetat i undersökningen. Följderna av att inte samarbeta framgår av punkt 7 nedan.

För att kommissionen skall få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland exportörerna och tillverkarna kommer den också att kontakta myndigheterna i exportlandet samt alla kända intresseorganisationer för exportörer och tillverkare.

ii)   Slutligt urval

Alla berörda parter som önskar lämna uppgifter som kan vara av betydelse för urvalet för respektive stickprovsförfarande måste göra detta inom tidsfristen i punkt 5 b ii.

Kommissionen avser att göra det slutliga urvalet efter samråd med de berörda parter som har förklarat sig villiga att ingå i detta.

De företag som ingår i urvalet måste besvara ett frågeformulär inom tidsfristen i punkt 5 b iii och samarbeta med kommissionen i undersökningen.

Om företagen inte är tillräckligt samarbetsvilliga, får kommissionen, i enlighet med artiklarna 27.4 och 28 i grundförordningen, träffa sina avgöranden på grundval av tillgängliga uppgifter. Ett avgörande som träffas på grundval av tillgängliga uppgifter kan, såsom framgår av punkt 7 i detta tillkännagivande, vara mindre fördelaktigt för den berörda parten.

b)   Frågeformulär

För att kommissionen skall få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till de företag som ingår i urvalet och till myndigheterna i det berörda exportlandet.

c)   Insamling av uppgifter och utfrågningar

Alla berörda parter uppmanas att lämna synpunkter samt uppgifter utöver svaren på frågeformuläret och att framlägga bevisning till stöd för dessa. Dessa upplysningar och bevisning till stöd för dessa skall ha inkommit till kommissionen inom den tidsfrist som anges i punkt 5 a i.

Kommissionen kan dessutom höra berörda parter, om de lämnar en begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. Denna begäran måste göras inom den tidsfrist som anges i punkt 5 a ii.

5.   Tidsfrister

a)   Allmänna tidsfrister

i)   För att ge sig till känna, lämna in svar på frågeformulär eller lämna andra uppgifter

För att de berörda parternas uppgifter skall kunna beaktas vid undersökningen måste parterna, om inget annat anges, ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna sina synpunkter, besvarade frågeformulär och eventuella andra uppgifter, inklusive dem som nämns i det sjätte stycket i punkt 3, inom 40 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det bör noteras att utövandet av de flesta av de förfaranderelaterade rättigheter som anges i grundförordningen är beroende av att parterna ger sig till känna inom denna tidsfrist.

ii)   För att begära att bli hörd

Alla berörda parter kan också inom samma tidsfrist på 40 dagar begära att bli hörda av kommissionen.

b)   Särskild tidsfrist för stickprovsförfarandet

| i) | Uppgifterna enligt punkt 4.1 a i bör ha inkommit till kommissionen senast 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eftersom kommissionen inom 21 dagar efter detta offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning avser att samråda om det slutliga urvalet med de berörda parter som förklarat sig villiga att ingå i urvalet för stickprovsförfarandet. |
| --- | --- |

i)

Uppgifterna enligt punkt 4.1 a i bör ha inkommit till kommissionen senast 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eftersom kommissionen inom 21 dagar efter detta offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning avser att samråda om det slutliga urvalet med de berörda parter som förklarat sig villiga att ingå i urvalet för stickprovsförfarandet.

| ii) | Alla andra uppgifter av betydelse för urvalet enligt punkt 4 a ii skall ha inkommit till kommissionen inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

ii)

Alla andra uppgifter av betydelse för urvalet enligt punkt 4 a ii skall ha inkommit till kommissionen inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| iii) | Frågeformulärsvaren från de parter som ingår i urvalet skall ha inkommit till kommissionen senast 37 dagar efter det att dessa underrättats om att de ingår i urvalet. |
| --- | --- |

iii)

Frågeformulärsvaren från de parter som ingår i urvalet skall ha inkommit till kommissionen senast 37 dagar efter det att dessa underrättats om att de ingår i urvalet.

6.   Skriftliga inlagor, svar på frågeformulär och korrespondens

Alla inlagor eller framställningar från berörda parter måste inges skriftligen (inte i elektronisk form, såvida inte annat anges) och innehålla den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och faxnummer. Alla skriftliga inlagor – inklusive sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, svar på frågeformulär och korrespondens – som de berörda parterna tillhandahåller konfidentiellt skall märkas ”Limited
   (5)” och i enlighet med artikel 29.2 i grundförordningen åtföljas av en icke-konfidentiell sammanfattning som skall märkas ”FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES”.

Kommissionens postadress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat H |
| Kontor J-79 4/23 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat H

Kontor J-79 4/23

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 295 65 05

7.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom utsatt tid eller lägger väsentliga hinder i vägen för undersökningen, kan enligt artikel 28 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det framkommer att en berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter skall dessa enligt artikel 28 i grundförordningen lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och tillgängliga uppgifter därför används, kan resultatet utfalla mindre gynnsamt för den berörda parten än det hade gjort om denna hade samarbetat.

8.   Tidsplan för undersökningen

Undersökningen kommer i enlighet med artikel 22.1 i grundförordningen att slutföras inom 15 månader efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

9.   Andra interimsöversyner enligt artikel 19 i grundförordningen

Räckvidden för denna översyn är den som anges i punkt 4 ovan. En part som önskar begära en översyn på andra grunder kan göra detta enligt bestämmelserna i artikel 19 i grundförordningen.

10.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in inom ramen för denna undersökning kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (6).

---

(1)  EGT L 288, 21.10.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

(2)  EGT L 323, 28.11.2002, s. 21.

(3)  Företag som inte ingår i urvalet får enligt artikel 27.3 i grundförordningen ansöka om en individuell dumpningsmarginal.

(4)  För vägledning beträffande innebörden av närstående företag, se artikel 143 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

(5)  Detta innebär att dokumentet endast är avsett för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 29 i grundförordningen och artikel 12 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder.

(6)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

BILAGA

| — | Indo Rama Synthetics Limited, 51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Dist. Dhar, Madhya Pradesh |
| --- | --- |

—

| — | Welspun Syntex Limited, Kamani Wadi, 1st floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002 |
| --- | --- |

—

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 8.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/9

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4903 – Hochtief/Vinci/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 210/05)

| 1. | Kommissionen mottog den 24 augusti 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Hochtief PPP Solutions GmbH (”Hochtief”, Tyskland), som tillhör Hochtief Aktiengesellschaft, VINCI S.A. und die Vinci Concessions S.A. (tillsammans ”Vinci”, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar gemensam kontroll över ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 24 augusti 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Hochtief PPP Solutions GmbH (”Hochtief”, Tyskland), som tillhör Hochtief Aktiengesellschaft, VINCI S.A. und die Vinci Concessions S.A. (tillsammans ”Vinci”, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar gemensam kontroll över ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Hochtief: Byggnadsverksamhet och tillhörande tjänster, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Hochtief: Byggnadsverksamhet och tillhörande tjänster,

| — | Vinci: Koncessioner, byggnadsverksamhet och tillhörande tjänster, |
| --- | --- |

—

Vinci: Koncessioner, byggnadsverksamhet och tillhörande tjänster,

| — | JV: Ombyggnad och underhåll av ett motorvägsavsnitt. |
| --- | --- |

—

JV: Ombyggnad och underhåll av ett motorvägsavsnitt.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4903 – Hochtief/Vinci/JV, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4903 – Hochtief/Vinci/JV, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 8.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/10

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4904 – Lite-On/Perlos)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 210/06)

| 1. | Kommissionen mottog den 3 september 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Lite-On Technologies Corporation (”Lite-On”, Taiwan) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Perlos Corporation (”Perlos”, Finland) genom ett offentligt bud tillkännagivet den 13 augusti 2007. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 3 september 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Lite-On Technologies Corporation (”Lite-On”, Taiwan) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Perlos Corporation (”Perlos”, Finland) genom ett offentligt bud tillkännagivet den 13 augusti 2007.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Lite-On: Leverans av datorer, kommunikationsutrustning och konsumentelektronik, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Lite-On: Leverans av datorer, kommunikationsutrustning och konsumentelektronik,

| — | Perlos: Konstruktion och tillverkning av mekaniska delar för mobiltelefoner. |
| --- | --- |

—

Perlos: Konstruktion och tillverkning av mekaniska delar för mobiltelefoner.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4904 – Lite-On/Perlos, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4904 – Lite-On/Perlos, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 8.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/11

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4581 – Imperial Tobacco/Altadis)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 210/07)

| 1. | Kommissionen mottog den 30 augusti 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Imperial Tobacco Group PLC (”Imperial”, Storbritannien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar fullständig kontroll över företaget Altadis S.A. (”Altadis”, Spanien) genom ett offentligt bud tillkännagivet den 18 juli 2007. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 30 augusti 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Imperial Tobacco Group PLC (”Imperial”, Storbritannien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar fullständig kontroll över företaget Altadis S.A. (”Altadis”, Spanien) genom ett offentligt bud tillkännagivet den 18 juli 2007.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Imperial: Tillverkning och distribution av tobaksprodukter, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Imperial: Tillverkning och distribution av tobaksprodukter,

| — | Altadis: Tillverkning av tobaksprodukter, distribution av tobaksprodukter och andra varor än tobaksprodukter. |
| --- | --- |

—

Altadis: Tillverkning av tobaksprodukter, distribution av tobaksprodukter och andra varor än tobaksprodukter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4581 – Imperial Tobacco/Altadis, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4581 – Imperial Tobacco/Altadis, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 8.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/12

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4868 – Avnet/Magirus EID)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 210/08)

| 1. | Kommissionen mottog den 31 augusti 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Avnet Inc. (”Avnet”, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar kontroll över delar av företaget Magirus Group (Tyskland), nämligen dess infrastruktur-division (”Magirus EID”) genom förvärv av tillgångar. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 31 augusti 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Avnet Inc. (”Avnet”, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar kontroll över delar av företaget Magirus Group (Tyskland), nämligen dess infrastruktur-division (”Magirus EID”) genom förvärv av tillgångar.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Avnet: Distributör av elektroniska komponenter, IT-produkter och tekniktjänster, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Avnet: Distributör av elektroniska komponenter, IT-produkter och tekniktjänster,

| — | Magirus EID: Distribution av IT-produkter. |
| --- | --- |

—

Magirus EID: Distribution av IT-produkter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4868 – Avnet/Magirus EID, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4868 – Avnet/Magirus EID, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 8.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/13

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4726 – Thomson/Reuters)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 210/09)

| 1. | Kommissionen mottog den 3 september 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget The Thomson Corporation (”Thomson”, Kanada) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Reuters Group PLC (”Reuters”, Storbritannien) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 3 september 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget The Thomson Corporation (”Thomson”, Kanada) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Reuters Group PLC (”Reuters”, Storbritannien) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Thomson: Tillhandahåller förädlade informationstjänster, inklusive programvara och applikationer för professionella ändamål inom marknaderna för juridik, skatter, redovisning, finansiella tjänster, vetenskaplig forskning och hälsa, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Thomson: Tillhandahåller förädlade informationstjänster, inklusive programvara och applikationer för professionella ändamål inom marknaderna för juridik, skatter, redovisning, finansiella tjänster, vetenskaplig forskning och hälsa,

| — | Reuters: Tillhandahåller information, handelsverktyg, tillhörande programvara och nyheter för professionella ändamål inom finansiella tjänster, media och företagsmarknader. |
| --- | --- |

—

Reuters: Tillhandahåller information, handelsverktyg, tillhörande programvara och nyheter för professionella ändamål inom finansiella tjänster, media och företagsmarknader.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4726 – Thomson/Reuters, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4726 – Thomson/Reuters, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 8.9.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/14

---

Uppmaning att inkomma med synpunkter på kommissionens utkast till allmän gruppundantagsförordning inom området statligt stöd

(2007/C 210/10)

Berörda parter kan inkomma med sina synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet av utkastet till förordning. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Samråd om allmänt gruppundantag (HT 364) |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 12 42 |
| E-post: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Samråd om allmänt gruppundantag (HT 364)

Registreringsenheten för statligt stöd

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 12 42

E-post: stateaidgreffe@ec.europa.eu

Texten kommer också att finnas tillgänglig på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/reform/reform.cfm

UTKAST TILL KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr .../..

av den [... 2007]

om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget i vilka vissa former av stöd förklaras vara förenliga med den gemensamma marknaden

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd (1), särskilt artikel 1.1 a och 1.1 b,

efter att ha offentliggjort ett utkast till den här förordningen (2),

efter att ha hört Rådgivande kommittén för statligt stöd, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 994/98 bemyndigas kommissionen att i enlighet med artikel 87 i fördraget förklara att stöd till små och medelstora företag, stöd till forskning och utveckling, stöd till miljöskydd, stöd till sysselsättning och utbildning samt stöd i enlighet med den regionalstödskarta som kommissionen har godkänt för varje medlemsstat är förenligt med den gemensamma marknaden och inte omfattas av anmälningskravet i artikel 88.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 994/98 bemyndigas kommissionen att i enlighet med artikel 87 i fördraget förklara att stöd till små och medelstora företag, stöd till forskning och utveckling, stöd till miljöskydd, stöd till sysselsättning och utbildning samt stöd i enlighet med den regionalstödskarta som kommissionen har godkänt för varje medlemsstat är förenligt med den gemensamma marknaden och inte omfattas av anmälningskravet i artikel 88.3 i fördraget.

| (2) | Kommissionen har tillämpat artiklarna 87 och 88 i fördraget i en rad beslut och fått tillräcklig erfarenhet för att kunna fastställa generella kriterier för vilka former av stöd till små och medelstora företag som är förenliga med den gemensamma marknaden. Detta gäller stöd i form av investeringsstöd i och utanför stödområden, stöd i form av riskkapitalordningar och stöd inom området forskning och utveckling, särskilt i samband med genomförandet av kommissionens förordning (EG) nr 70/20091 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (3), genomförandet av kommissionens förordning (EG) nr 364/2004 av den 25 februari 2004 om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 för att utvidga tillämpningsområdet till att omfatta stöd till forskning och utveckling (4) och genomförandet av kommissionens meddelande om statligt stöd och riskkapital (5) samt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (6). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har tillämpat artiklarna 87 och 88 i fördraget i en rad beslut och fått tillräcklig erfarenhet för att kunna fastställa generella kriterier för vilka former av stöd till små och medelstora företag som är förenliga med den gemensamma marknaden. Detta gäller stöd i form av investeringsstöd i och utanför stödområden, stöd i form av riskkapitalordningar och stöd inom området forskning och utveckling, särskilt i samband med genomförandet av kommissionens förordning (EG) nr 70/20091 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (3), genomförandet av kommissionens förordning (EG) nr 364/2004 av den 25 februari 2004 om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 för att utvidga tillämpningsområdet till att omfatta stöd till forskning och utveckling (4) och genomförandet av kommissionens meddelande om statligt stöd och riskkapital (5) samt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (6).

| (3) | Kommissionen har också fått tillräcklig erfarenhet av tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på utbildningsstöd, sysselsättningsstöd, stöd till miljöskydd, stöd till forskning och utveckling och regionalstöd såväl när det gäller små och medelstora företag som stora företag, särskilt i samband med genomförandet av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning (7), kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 12 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (8), gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (9), gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (10), gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (11) och riktlinjerna för statligt regionalstöd (12). |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har också fått tillräcklig erfarenhet av tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på utbildningsstöd, sysselsättningsstöd, stöd till miljöskydd, stöd till forskning och utveckling och regionalstöd såväl när det gäller små och medelstora företag som stora företag, särskilt i samband med genomförandet av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning (7), kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 12 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (8), gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (9), gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (10), gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (11) och riktlinjerna för statligt regionalstöd (12).

| (4) | Erfarenheten av tillämpningen av dessa bestämmelser har visat att det är nödvändigt att ändra vissa av dessa rättsakter. För att förenkla tillämpningen och för att ge kommissionen bättre kontroll över stödet bör rättsakterna ersättas med en enda förordning. |
| --- | --- |

(4)

Erfarenheten av tillämpningen av dessa bestämmelser har visat att det är nödvändigt att ändra vissa av dessa rättsakter. För att förenkla tillämpningen och för att ge kommissionen bättre kontroll över stödet bör rättsakterna ersättas med en enda förordning.

| (5) | Förordningen bör undanta allt stöd som uppfyller de relevanta villkoren i förordningen. Den bör också undanta stödordningar, under förutsättning att allt stöd som skulle kunna beviljas enligt stödordningen uppfyller de relevanta villkoren i förordningen. För att garantera en effektivare kontroll av stödet, bör indviduellt stöd som beviljats enligt en stödordning och individuellt stöd för särskilda ändamål som beviljats vid sidan om alla stödordningar, dock inte stödordningar, innehålla en uttrycklig hänvisning till denna förordning och till det identifieringsnummer som kommissionen har gett åtgärden i fråga. För att kommissionen ska kunna övervaka genomförandet av denna förordning bör medlemsstaterna lämna alla nödvändiga uppgifter om de åtgärder som genomförs enligt förordningen. Om en medlemsstat inte lämnar uppgifter om stödåtgärderna inom en rimlig tidsfrist, kan detta ses som ett tecken på att förordningen inte följs. Om en medlemsstat underlåter att lämna uppgifter som gör det möjligt att kontrollera en stödåtgärd kan det leda till att kommissionen beslutar att förordningen eller den berörda delen av förordningen inte ska gälla för medlemsstaten i fråga. Så snart medlemsstaten har lämnat korrekta och fullständiga uppgifter bör kommissionen låta förordningen bli fullt tillämplig igen. |
| --- | --- |

(5)

Förordningen bör undanta allt stöd som uppfyller de relevanta villkoren i förordningen. Den bör också undanta stödordningar, under förutsättning att allt stöd som skulle kunna beviljas enligt stödordningen uppfyller de relevanta villkoren i förordningen. För att garantera en effektivare kontroll av stödet, bör indviduellt stöd som beviljats enligt en stödordning och individuellt stöd för särskilda ändamål som beviljats vid sidan om alla stödordningar, dock inte stödordningar, innehålla en uttrycklig hänvisning till denna förordning och till det identifieringsnummer som kommissionen har gett åtgärden i fråga. För att kommissionen ska kunna övervaka genomförandet av denna förordning bör medlemsstaterna lämna alla nödvändiga uppgifter om de åtgärder som genomförs enligt förordningen. Om en medlemsstat inte lämnar uppgifter om stödåtgärderna inom en rimlig tidsfrist, kan detta ses som ett tecken på att förordningen inte följs. Om en medlemsstat underlåter att lämna uppgifter som gör det möjligt att kontrollera en stödåtgärd kan det leda till att kommissionen beslutar att förordningen eller den berörda delen av förordningen inte ska gälla för medlemsstaten i fråga. Så snart medlemsstaten har lämnat korrekta och fullständiga uppgifter bör kommissionen låta förordningen bli fullt tillämplig igen.

| (6) | Statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget som inte omfattas av denna förordning bör fortfarande omfattas av anmälningskravet i artikel 88.3 i fördraget. Denna förordning hindrar inte medlemsstaterna från att trots allt anmäla stöd som omfattas av förordningen. Kommissionen kommer att bedöma sådant stöd framför allt på grundval av de villkor som anges i denna förordning och i enlighet med de kriterier som fastställs i särskilda riktlinjer eller rambestämmelser som kommissionen antagit i alla de fall då åtgärden i fråga omfattas av ett sådant särskilt instrument. |
| --- | --- |

(6)

Statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget som inte omfattas av denna förordning bör fortfarande omfattas av anmälningskravet i artikel 88.3 i fördraget. Denna förordning hindrar inte medlemsstaterna från att trots allt anmäla stöd som omfattas av förordningen. Kommissionen kommer att bedöma sådant stöd framför allt på grundval av de villkor som anges i denna förordning och i enlighet med de kriterier som fastställs i särskilda riktlinjer eller rambestämmelser som kommissionen antagit i alla de fall då åtgärden i fråga omfattas av ett sådant särskilt instrument.

| (7) | Förordningen bör inte omfatta exportstöd eller stöd som gynnar inhemska produkter i förhållande till importerade produkter. Förordningen bör framför allt inte omfatta stöd till att skapa och driva ett distributionsnät i andra länder. Stöd som avser kostnader för deltagande i handelsmässor eller för undersökningar eller konsulttjänster som behövs för att lansera en ny produkt eller en befintlig produkt på en ny marknad utgör normalt inte exportstöd. |
| --- | --- |

(7)

Förordningen bör inte omfatta exportstöd eller stöd som gynnar inhemska produkter i förhållande till importerade produkter. Förordningen bör framför allt inte omfatta stöd till att skapa och driva ett distributionsnät i andra länder. Stöd som avser kostnader för deltagande i handelsmässor eller för undersökningar eller konsulttjänster som behövs för att lansera en ny produkt eller en befintlig produkt på en ny marknad utgör normalt inte exportstöd.

| (8) | Förordningen bör omfatta praktiskt taget alla branscher. Inom fiskeri- och vattenbrukssektorerna bör denna förordning endast undanta stöd till forskning och utveckling, stöd i form av riskkapital, utbildningsstöd och stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder. |
| --- | --- |

(8)

Förordningen bör omfatta praktiskt taget alla branscher. Inom fiskeri- och vattenbrukssektorerna bör denna förordning endast undanta stöd till forskning och utveckling, stöd i form av riskkapital, utbildningsstöd och stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder.

| (9) | Inom jordbrukssektorn bör denna förordning, mot bakgrund av de särskilda regler som gäller primär produktion av jordbruksprodukter, endast undanta stöd till forskning och utveckling, stöd i form av riskkapital, utbildningsstöd, miljöstöd och stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder. |
| --- | --- |

(9)

Inom jordbrukssektorn bör denna förordning, mot bakgrund av de särskilda regler som gäller primär produktion av jordbruksprodukter, endast undanta stöd till forskning och utveckling, stöd i form av riskkapital, utbildningsstöd, miljöstöd och stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder.

| (10) | Mot bakgrund av likheterna mellan bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och andra produkter bör denna förordning gälla bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av likheterna mellan bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och andra produkter bör denna förordning gälla bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda.

| (11) | Varken uppgifter som måste utföras på gården för att förbereda en produkt för försäljning i första ledet eller försäljning i första ledet till återförsäljare och förädlare ska i denna förordning anses som bearbetning eller saluföring. Europeiska gemenskapernas domstol har slagit fast att så snart gemenskapen har lagstiftat om en gemensam organisation av marknaden för en viss jordbrukssektor, är medlemsstaterna skyldiga att avstå från att vidta åtgärder som kan undergräva den eller skapa undantag till den. Därför bör denna förordning inte omfatta stöd vars storlek fastställs på grundval av priset på eller mängden produkter som köps eller släpps ut på marknaden, och inte heller stöd av mindre betydelse som ska delas med primärproducenter. |
| --- | --- |

(11)

Varken uppgifter som måste utföras på gården för att förbereda en produkt för försäljning i första ledet eller försäljning i första ledet till återförsäljare och förädlare ska i denna förordning anses som bearbetning eller saluföring. Europeiska gemenskapernas domstol har slagit fast att så snart gemenskapen har lagstiftat om en gemensam organisation av marknaden för en viss jordbrukssektor, är medlemsstaterna skyldiga att avstå från att vidta åtgärder som kan undergräva den eller skapa undantag till den. Därför bör denna förordning inte omfatta stöd vars storlek fastställs på grundval av priset på eller mängden produkter som köps eller släpps ut på marknaden, och inte heller stöd av mindre betydelse som ska delas med primärproducenter.

| (12) | Mot bakgrund av rådets förordning (EG) nr 1407/2002 av den 23 juli 2002 om statligt stöd till kolindustrin (13) bör denna förordning inte gälla stöd till företag som är verksamma inom kolsektorn, med undantag för utbildningsstöd, stöd till forskning och utveckling samt miljöstöd. |
| --- | --- |

(12)

Mot bakgrund av rådets förordning (EG) nr 1407/2002 av den 23 juli 2002 om statligt stöd till kolindustrin (13) bör denna förordning inte gälla stöd till företag som är verksamma inom kolsektorn, med undantag för utbildningsstöd, stöd till forskning och utveckling samt miljöstöd.

| (13) | Om en regional stödordning sägs syfta till att genomföra regionala mål, men riktas till vissa ekonomiska sektorer, kan stödordningens mål och sannolika effekter vara branschspecifika snarare än branschövergripande. Därför bör regionala stödordningar som riktas till vissa ekonomiska sektorer inte vara undantagna från kravet på anmälan. Turistsektorn spelar dock en viktig roll för de nationella ekonomierna och har i allmänhet särskilt positiva effekter på den regionala utvecklingen. Regionala stödordningar som riktas till turistverksamhet bör därför vara undantagna från kravet på anmälan. |
| --- | --- |

(13)

Om en regional stödordning sägs syfta till att genomföra regionala mål, men riktas till vissa ekonomiska sektorer, kan stödordningens mål och sannolika effekter vara branschspecifika snarare än branschövergripande. Därför bör regionala stödordningar som riktas till vissa ekonomiska sektorer inte vara undantagna från kravet på anmälan. Turistsektorn spelar dock en viktig roll för de nationella ekonomierna och har i allmänhet särskilt positiva effekter på den regionala utvecklingen. Regionala stödordningar som riktas till turistverksamhet bör därför vara undantagna från kravet på anmälan.

| (14) | Stöd till företag i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (14) bör bedömas enligt de riktlinjerna för att undvika att riktlinjerna kringgås. Små och medelstora företag som har bildats för mindre än tre år sedan och som i sina verksamhetsplaner räknar med förluster under de första tre åren ska enligt den här förordningen inte betraktas som företag i svårigheter under den perioden. |
| --- | --- |

(14)

Stöd till företag i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (14) bör bedömas enligt de riktlinjerna för att undvika att riktlinjerna kringgås. Små och medelstora företag som har bildats för mindre än tre år sedan och som i sina verksamhetsplaner räknar med förluster under de första tre åren ska enligt den här förordningen inte betraktas som företag i svårigheter under den perioden.

| (15) | Kommissionen ska se till att godkänt stöd inte påverkar handelsvillkoren på ett sätt som strider mot det allmänna intresset. Denna förordning bör därför inte omfatta stöd till en mottagare som är föremål för ett betalningskrav på grund av ett tidigare kommissionsbeslut om att ett stöd är olagligt och oförenligt med den gemensamma marknaden. Därför omfattas allt individuellt stöd för särskilda ändamål som betalas ut till en sådan mottagare och varje stödordning som inte innehåller en bestämmelse som uttryckligen utesluter sådana stödmottagare även i fortsättningen av anmälningskravet i artikel 88.3 i fördraget. Denna bestämmelse påverkar inte de berättigade förväntningarna hos stödmottagare som inte är föremål för betalningskrav. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen ska se till att godkänt stöd inte påverkar handelsvillkoren på ett sätt som strider mot det allmänna intresset. Denna förordning bör därför inte omfatta stöd till en mottagare som är föremål för ett betalningskrav på grund av ett tidigare kommissionsbeslut om att ett stöd är olagligt och oförenligt med den gemensamma marknaden. Därför omfattas allt individuellt stöd för särskilda ändamål som betalas ut till en sådan mottagare och varje stödordning som inte innehåller en bestämmelse som uttryckligen utesluter sådana stödmottagare även i fortsättningen av anmälningskravet i artikel 88.3 i fördraget. Denna bestämmelse påverkar inte de berättigade förväntningarna hos stödmottagare som inte är föremål för betalningskrav.

| (16) | För att garantera en konsekvent tillämpning av gemenskapens regler för statligt stöd och för att förenkla handläggningen bör man harmonisera definitionerna av begrepp som är relevanta i samband med de olika former av stöd som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(16)

För att garantera en konsekvent tillämpning av gemenskapens regler för statligt stöd och för att förenkla handläggningen bör man harmonisera definitionerna av begrepp som är relevanta i samband med de olika former av stöd som omfattas av denna förordning.

| (17) | Med hänsyn till behovet av insyn, likabehandling och effektiv kontroll bör denna förordning endast gälla genomsynligt stöd. Genomsynligt stöd är stöd för vilket det är möjligt att i förväg räkna ut den exakta bruttobidragsekvivalenten utan att behöva göra en riskbedömning. Sådana exakta beräkningar kan till exempel göras för bidrag, räntesubventioner och begränsade skattelättnader. |
| --- | --- |

(17)

Med hänsyn till behovet av insyn, likabehandling och effektiv kontroll bör denna förordning endast gälla genomsynligt stöd. Genomsynligt stöd är stöd för vilket det är möjligt att i förväg räkna ut den exakta bruttobidragsekvivalenten utan att behöva göra en riskbedömning. Sådana exakta beräkningar kan till exempel göras för bidrag, räntesubventioner och begränsade skattelättnader.

| (18) | Stöd som ingår i garantiordningar bör betraktas som genomsynligt när metoden för att beräkna bruttobidragsekvivalenten efter anmälan har godkänts av kommissionen. För regionalstöd gäller detta när kommissionen har godkänt beräkningsmetoden efter att ha antagit kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt regionalstöd (15). Kommissionen kommer att undersöka sådana anmälningar på grundval av kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (16). På grund av svårigheterna att beräkna bruttobidragsekvivalenten för stöd i form av lån med återbetalningsskyldighet bör sådant stöd omfattas av denna förordning endast om det totala belopp som beviljas i lån med återbetalningsskyldighet ligger under det individuella tröskelvärdet för anmälan och den högsta tillåtna stödnivå om anges i förordningen. |
| --- | --- |

(18)

Stöd som ingår i garantiordningar bör betraktas som genomsynligt när metoden för att beräkna bruttobidragsekvivalenten efter anmälan har godkänts av kommissionen. För regionalstöd gäller detta när kommissionen har godkänt beräkningsmetoden efter att ha antagit kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt regionalstöd (15). Kommissionen kommer att undersöka sådana anmälningar på grundval av kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (16). På grund av svårigheterna att beräkna bruttobidragsekvivalenten för stöd i form av lån med återbetalningsskyldighet bör sådant stöd omfattas av denna förordning endast om det totala belopp som beviljas i lån med återbetalningsskyldighet ligger under det individuella tröskelvärdet för anmälan och den högsta tillåtna stödnivå om anges i förordningen.

| (19) | Stora stödbelopp bör även i fortsättningen bedömas individuellt av kommissionen, eftersom det är större risk för att sådant stöd ska snedvrida konkurrensen. Det bör därför fastställas tröskelvärden för varje form av stöd som omfattas av denna förordning. I samband med detta bör man ta hänsyn till vilken form av stöd det rör sig om och stödets sannolika effekter på konkurrensen. Allt stöd som överstiger tröskelvärdena omfattas även i fortsättningen av anmälningskravet i artikel 88.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(19)

Stora stödbelopp bör även i fortsättningen bedömas individuellt av kommissionen, eftersom det är större risk för att sådant stöd ska snedvrida konkurrensen. Det bör därför fastställas tröskelvärden för varje form av stöd som omfattas av denna förordning. I samband med detta bör man ta hänsyn till vilken form av stöd det rör sig om och stödets sannolika effekter på konkurrensen. Allt stöd som överstiger tröskelvärdena omfattas även i fortsättningen av anmälningskravet i artikel 88.3 i fördraget.

| (20) | För att garantera att stödet är proportionerligt och begränsat till det belopp som är absolut nödvändigt bör tröskelvärdena så långt det är möjligt uttryckas i stödnivåer i förhållande till en uppsättning stödberättigande kostnader. Vid beräkning av stödnivån ska stöd som betalas ut i flera omgångar diskonteras till sitt värde vid tidpunkten för beviljandet. Den räntesats som ska användas för att diskontera stödet och för att beräkna den del av stödet om inte utgör bidrag bör vara den gällande referensräntan vid den tidpunkt då stödet beviljas. Eftersom det är svårt att fastställa de stödberättigande kostnaderna för stöd i form av riskkapital, bör tröskelvärdet för sådant stöd anges som högsta tillåtna stödbelopp. |
| --- | --- |

(20)

För att garantera att stödet är proportionerligt och begränsat till det belopp som är absolut nödvändigt bör tröskelvärdena så långt det är möjligt uttryckas i stödnivåer i förhållande till en uppsättning stödberättigande kostnader. Vid beräkning av stödnivån ska stöd som betalas ut i flera omgångar diskonteras till sitt värde vid tidpunkten för beviljandet. Den räntesats som ska användas för att diskontera stödet och för att beräkna den del av stödet om inte utgör bidrag bör vara den gällande referensräntan vid den tidpunkt då stödet beviljas. Eftersom det är svårt att fastställa de stödberättigande kostnaderna för stöd i form av riskkapital, bör tröskelvärdet för sådant stöd anges som högsta tillåtna stödbelopp.

| (21) | Enligt kommissionens erfarenhet bör tröskelvärdena fastställas till en nivå som ger en balans mellan målsättningen att skapa minsta möjliga snedvridning av konkurrensen inom den understödda sektorn och målsättningen att åtgärda ett marknadsmisslyckande eller ett sammanhållningsproblem. Tröskelvärdet för regionalstöd bör fastställas till en nivå som tar hänsyn till stödnivåer som är tillåtna enligt regionalstödskartorna. |
| --- | --- |

(21)

Enligt kommissionens erfarenhet bör tröskelvärdena fastställas till en nivå som ger en balans mellan målsättningen att skapa minsta möjliga snedvridning av konkurrensen inom den understödda sektorn och målsättningen att åtgärda ett marknadsmisslyckande eller ett sammanhållningsproblem. Tröskelvärdet för regionalstöd bör fastställas till en nivå som tar hänsyn till stödnivåer som är tillåtna enligt regionalstödskartorna.

| (22) | När man fastställer om tröskelvärdena för en individuell anmälan och de högsta tillåtna stödnivåer som fastställs i denna förordning har följts bör man beakta det totala offentliga stöd som beviljats för projektet i fråga, oavsett om finansieringen kommer från lokala, regionala eller statliga källor eller från gemenskapen. |
| --- | --- |

(22)

När man fastställer om tröskelvärdena för en individuell anmälan och de högsta tillåtna stödnivåer som fastställs i denna förordning har följts bör man beakta det totala offentliga stöd som beviljats för projektet i fråga, oavsett om finansieringen kommer från lokala, regionala eller statliga källor eller från gemenskapen.

| (23) | Vidare bör det i denna förordning anges under vilka omständigheter olika typer av stöd som omfattas av förordningen kan kumuleras. När det gäller kumulering av stöd som omfattas av denna förordning med annat statligt stöd, bör man beakta kommissionens beslut om att godkänna det stöd som inte omfattas av denna förordning och de regler om statligt stöd som det beslutet grundar sig på. Särskilda bestämmelser bör gälla för kumulering av stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder. Denna förordning bör också innehålla bestämmelser om kumulering av stödåtgärder med identifierbara stödberättigande kostnader och stödåtgärder utan identifierbara stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

(23)

Vidare bör det i denna förordning anges under vilka omständigheter olika typer av stöd som omfattas av förordningen kan kumuleras. När det gäller kumulering av stöd som omfattas av denna förordning med annat statligt stöd, bör man beakta kommissionens beslut om att godkänna det stöd som inte omfattas av denna förordning och de regler om statligt stöd som det beslutet grundar sig på. Särskilda bestämmelser bör gälla för kumulering av stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder. Denna förordning bör också innehålla bestämmelser om kumulering av stödåtgärder med identifierbara stödberättigande kostnader och stödåtgärder utan identifierbara stödberättigande kostnader.

| (24) | För att säkerställa att stödet är nödvändigt och stimulerar till att vidareutveckla en verksamhet eller ett projekt bör förordningen inte gälla stöd till en verksamhet som stödmottagaren skulle bedriva även på rena marknadsvillkor. När det gäller stöd som enligt denna förordning ges till små och medelstora företag bör det alltid anses vara fråga om sådan stimulans om företaget har lämnat in en ansökan till medlemsstaten innan man börjar genomföra det understödda projektet. [När det gäller stöd som enligt denna förordning ges till stora företag bör medlemsstaten, förutom de villkor som gäller små och medelstora företag, också kontrollera att företaget i en intern handling har analyserat om det understödda projektet eller den understödda verksamheten går att genomföra med eller utan stöd. Företaget bör göra denna analys i förväg med hjälp av kvantitativa och kvalitativa indikatorer. Medlemsstaten bör kontrollera analysen och behålla handlingarna i fråga i sina register. Eftersom det är svårt att fastställa om stöd för särskilda ändamål som ges till stora företag har någon stimulanseffekt, bör denna form av stöd inte omfattas av denna förordning. När stödet anmäls kommer kommissionen att granska om det finns en sådan stimulanseffekt på grundval av de kriterier som fastställs i tillämpliga riktlinjer, rambestämmelser eller andra gemenskapsinstrument.] |
| --- | --- |

(24)

För att säkerställa att stödet är nödvändigt och stimulerar till att vidareutveckla en verksamhet eller ett projekt bör förordningen inte gälla stöd till en verksamhet som stödmottagaren skulle bedriva även på rena marknadsvillkor. När det gäller stöd som enligt denna förordning ges till små och medelstora företag bör det alltid anses vara fråga om sådan stimulans om företaget har lämnat in en ansökan till medlemsstaten innan man börjar genomföra det understödda projektet. [När det gäller stöd som enligt denna förordning ges till stora företag bör medlemsstaten, förutom de villkor som gäller små och medelstora företag, också kontrollera att företaget i en intern handling har analyserat om det understödda projektet eller den understödda verksamheten går att genomföra med eller utan stöd. Företaget bör göra denna analys i förväg med hjälp av kvantitativa och kvalitativa indikatorer. Medlemsstaten bör kontrollera analysen och behålla handlingarna i fråga i sina register. Eftersom det är svårt att fastställa om stöd för särskilda ändamål som ges till stora företag har någon stimulanseffekt, bör denna form av stöd inte omfattas av denna förordning. När stödet anmäls kommer kommissionen att granska om det finns en sådan stimulanseffekt på grundval av de kriterier som fastställs i tillämpliga riktlinjer, rambestämmelser eller andra gemenskapsinstrument.]

| (25) | För att säkerställa insyn och effektiv kontroll i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 994/98 är det lämpligt att utforma ett standardformulär som medlemsstaterna ska använda för att lämna sammanfattande uppgifter till kommissionen i enlighet med den här förordningen så snart en stödordning eller ett individuellt stöd för särskilda ändamål genomförs. De sammanfattande uppgifterna ska användas för att offentliggöra åtgärden i Europeiska unionens officiella tidning och på Internet. De sammanfattande uppgifterna bör sändas till kommissionen i elektroniskt format med hjälp av den fastställda IT-tillämpningen innan åtgärden genomförs. Varje stödåtgärd som anmäls till kommissionen kommer att tilldelas ett identifieringsnummer. Att en stödåtgärd fått ett sådant nummer innebär inte att kommissionen har granskat om stödet uppfyller villkoren i denna förordning. Numret ger därför inte medlemstaten eller stödmottagaren anledning till några berättigade förväntningar om att stödet är förenligt med denna förordning. |
| --- | --- |

(25)

För att säkerställa insyn och effektiv kontroll i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 994/98 är det lämpligt att utforma ett standardformulär som medlemsstaterna ska använda för att lämna sammanfattande uppgifter till kommissionen i enlighet med den här förordningen så snart en stödordning eller ett individuellt stöd för särskilda ändamål genomförs. De sammanfattande uppgifterna ska användas för att offentliggöra åtgärden i Europeiska unionens officiella tidning och på Internet. De sammanfattande uppgifterna bör sändas till kommissionen i elektroniskt format med hjälp av den fastställda IT-tillämpningen innan åtgärden genomförs. Varje stödåtgärd som anmäls till kommissionen kommer att tilldelas ett identifieringsnummer. Att en stödåtgärd fått ett sådant nummer innebär inte att kommissionen har granskat om stödet uppfyller villkoren i denna förordning. Numret ger därför inte medlemstaten eller stödmottagaren anledning till några berättigade förväntningar om att stödet är förenligt med denna förordning.

| (26) | Av samma skäl bör kommissionen fastställa särskilda krav på utformningen av och innehållet i de årsrapporter som medlemsstaterna ska lämna in till kommissionen. Man bör också fastställa regler för de register som medlemsstaterna ska upprätta för de stödåtgärder och individuella stöd som undantas genom denna förordning. |
| --- | --- |

(26)

Av samma skäl bör kommissionen fastställa särskilda krav på utformningen av och innehållet i de årsrapporter som medlemsstaterna ska lämna in till kommissionen. Man bör också fastställa regler för de register som medlemsstaterna ska upprätta för de stödåtgärder och individuella stöd som undantas genom denna förordning.

| (27) | Det är nödvändigt att fastställa ytterligare villkor som ska uppfyllas av stödordningar eller individuella stöd som undantas genom denna förordning. Med beaktande av artiklarna 87.3 a och 87.3 c i fördraget bör sådant stöd stå i proportion till de marknadsmisslyckanden eller handikapp som ska åtgärdas för att det ska anses ligga i gemenskapens intresse. När det gäller investeringsstöd till små och medelstora företag, stöd till miljöinvesteringar och regionalstöd är det därför lämpligt att begränsa förordningens tillämpningsområde till stöd som ges för vissa materiella och immateriella investeringar. Mot bakgrund av överkapaciteten inom transportsektorn i gemenskapen och de särskilda problemem med snedvridning av konkurrensen inom vägtransport- och lufttransportsektorerna, bör transportmedel och transportutrustning inte ingå i de stödberättigande investeringskostnaderna för företag som främst är verksamma inom transportsektorn. I samband med miljöstöd gäller särskilda bestämmelser för definitionen av anläggningstillgångar. |
| --- | --- |

(27)

Det är nödvändigt att fastställa ytterligare villkor som ska uppfyllas av stödordningar eller individuella stöd som undantas genom denna förordning. Med beaktande av artiklarna 87.3 a och 87.3 c i fördraget bör sådant stöd stå i proportion till de marknadsmisslyckanden eller handikapp som ska åtgärdas för att det ska anses ligga i gemenskapens intresse. När det gäller investeringsstöd till små och medelstora företag, stöd till miljöinvesteringar och regionalstöd är det därför lämpligt att begränsa förordningens tillämpningsområde till stöd som ges för vissa materiella och immateriella investeringar. Mot bakgrund av överkapaciteten inom transportsektorn i gemenskapen och de särskilda problemem med snedvridning av konkurrensen inom vägtransport- och lufttransportsektorerna, bör transportmedel och transportutrustning inte ingå i de stödberättigande investeringskostnaderna för företag som främst är verksamma inom transportsektorn. I samband med miljöstöd gäller särskilda bestämmelser för definitionen av anläggningstillgångar.

| (28) | I enlighet med de principer som gäller för stöd som omfattas av artikel 87.1 i fördraget ska stöd anses ha beviljats vid den tidpunkt då stödmottagaren får laglig rätt till stödet enligt tillämplig nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(28)

I enlighet med de principer som gäller för stöd som omfattas av artikel 87.1 i fördraget ska stöd anses ha beviljats vid den tidpunkt då stödmottagaren får laglig rätt till stödet enligt tillämplig nationell lagstiftning.

| (29) | För att inte gynna kapitalfaktorn på bekostnad av arbetsfaktorn i samband med en investering, bör i denna förordning föreskrivas en möjlighet att mäta investeringsstöd till förmån för små och medelstora företag och regionalstöd på grundval av antingen investeringskostnaderna eller kostnaderna för sysselsättning som skapas direkt genom ett investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(29)

För att inte gynna kapitalfaktorn på bekostnad av arbetsfaktorn i samband med en investering, bör i denna förordning föreskrivas en möjlighet att mäta investeringsstöd till förmån för små och medelstora företag och regionalstöd på grundval av antingen investeringskostnaderna eller kostnaderna för sysselsättning som skapas direkt genom ett investeringsprojekt.

| (30) | Miljöstöd i form av skattelättnader, stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder, regionalstöd eller stöd i form av riskkapital som beviljas till en stödmottagare för ett särskilt ändamål kan ha stora effekter för konkurrensen på den relevanta marknaden, eftersom det gynnar stödmottagaren på bekostnad av företag som inte har fått sådant stöd. Eftersom stöd för särskilda ändamål ges till ett enda företag är det sannolikt att det endast kommer att ha begränsade positiva strukturella effekter på miljön, sysselsättningsnivån för arbetstagare med funktionshinder och mindre gynnade kategorier av arbetstagare, den regionala sammanhållningen och misslyckandet på riskkapitalmarknaden. Därför bör miljöstöd i form av skattelättnader, regionalstöd eller stöd i form av riskkapital undantas enligt denna förordning, medan individuellt stöd för särskilda ändamål bör anmälas till kommisisonen. Regionalstöd för särskilda ändamål bör dock undantas genom förordningen, när detta stöd används för att komplettera stöd som beviljats på grundval av en regional stödordning. Den del av stödet som utgör stöd för särskilda ändamål bör begränsas till högst 50 % av det sammanlagda stöd som beviljas för investeringen. |
| --- | --- |

(30)

Miljöstöd i form av skattelättnader, stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder, regionalstöd eller stöd i form av riskkapital som beviljas till en stödmottagare för ett särskilt ändamål kan ha stora effekter för konkurrensen på den relevanta marknaden, eftersom det gynnar stödmottagaren på bekostnad av företag som inte har fått sådant stöd. Eftersom stöd för särskilda ändamål ges till ett enda företag är det sannolikt att det endast kommer att ha begränsade positiva strukturella effekter på miljön, sysselsättningsnivån för arbetstagare med funktionshinder och mindre gynnade kategorier av arbetstagare, den regionala sammanhållningen och misslyckandet på riskkapitalmarknaden. Därför bör miljöstöd i form av skattelättnader, regionalstöd eller stöd i form av riskkapital undantas enligt denna förordning, medan individuellt stöd för särskilda ändamål bör anmälas till kommisisonen. Regionalstöd för särskilda ändamål bör dock undantas genom förordningen, när detta stöd används för att komplettera stöd som beviljats på grundval av en regional stödordning. Den del av stödet som utgör stöd för särskilda ändamål bör begränsas till högst 50 % av det sammanlagda stöd som beviljas för investeringen.

| (31) | Bestämmelserna om investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag ger inte någon möjlighet att höja den högsta tillåtna stödnivån genom en regional bonus, såsom var fallet i förordning (EG) nr 70/2001. De högsta tillåtna stödnivåer som anges i avsnittet om regionalstöd kan dock beviljas även till små och medelstora företag så länge villkoren för att bevilja regionalstöd är uppfyllda. Inte heller bestämmelserna om stöd till miljöinvesteringar ger någon möjlighet att höja de högsta tillåtna stödnivåerna genom en regional bonus. De högsta tillåtna stödnivåer som fastställs i avsnittet om regionalstöd kan dock även tillämpas på projekt som har positiva effekter på miljön, så länge villkoren för att bevilja regionalstöd är uppfyllda. |
| --- | --- |

(31)

Bestämmelserna om investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag ger inte någon möjlighet att höja den högsta tillåtna stödnivån genom en regional bonus, såsom var fallet i förordning (EG) nr 70/2001. De högsta tillåtna stödnivåer som anges i avsnittet om regionalstöd kan dock beviljas även till små och medelstora företag så länge villkoren för att bevilja regionalstöd är uppfyllda. Inte heller bestämmelserna om stöd till miljöinvesteringar ger någon möjlighet att höja de högsta tillåtna stödnivåerna genom en regional bonus. De högsta tillåtna stödnivåer som fastställs i avsnittet om regionalstöd kan dock även tillämpas på projekt som har positiva effekter på miljön, så länge villkoren för att bevilja regionalstöd är uppfyllda.

| (32) | Det statliga regionalstödet gynnar den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i medlemsstaterna och gemenskapen som helhet genom att söka avhjälpa de nackdelar mindre gynnade områden har. Statligt regionalstöd har till syfte att stödja utvecklingen av de minst gynnade områdena genom att främja investeringar och skapande av sysselsättning inom ramen för en hållbar utveckling. Det gynnar expansion, rationalisering, modernisering och diversifiering av den ekonomiska verksamhet som bedrivs av företag i de mindre gynnade områdena och det främjar också etablering av nya företag. |
| --- | --- |

(32)

Det statliga regionalstödet gynnar den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i medlemsstaterna och gemenskapen som helhet genom att söka avhjälpa de nackdelar mindre gynnade områden har. Statligt regionalstöd har till syfte att stödja utvecklingen av de minst gynnade områdena genom att främja investeringar och skapande av sysselsättning inom ramen för en hållbar utveckling. Det gynnar expansion, rationalisering, modernisering och diversifiering av den ekonomiska verksamhet som bedrivs av företag i de mindre gynnade områdena och det främjar också etablering av nya företag.

| (33) | För att hindra att stora investeringsprojekt på ett artificiellt sätt delas upp i delprojekt i syfte att kringgå tröskelvärdena för anmälan i denna förordning, kommer ett stort investeringsprojekt att betraktas som ett enda investeringsprojekt när investeringen görs under en treårsperiod av ett eller flera företag och består av anläggningstillgångar kombinerade så att de är ekonomiskt odelbara. Vid bedömningen av om en investering är ekonomiskt odelbar bör medlemsstaterna beakta de tekniska, funktionella och strategiska banden och den omedelbara geografiska närheten. Att tillgångarna är ekonomiskt odelbara bör bedömas oberoende av ägarförhållanden. Det innebär att bedömningen av om ett stort investeringsprojekt utgör ett enda investeringsprojekt bör vara densamma oavsett om projektet genomförs av ett företag, av fler än ett företag som delar på investeringskostnaderna eller av flera företag som svarar för kostnaderna för olika investeringar inom samma investeringsprojekt (t.ex. om det rör sig om ett gemensamt företag). |
| --- | --- |

(33)

För att hindra att stora investeringsprojekt på ett artificiellt sätt delas upp i delprojekt i syfte att kringgå tröskelvärdena för anmälan i denna förordning, kommer ett stort investeringsprojekt att betraktas som ett enda investeringsprojekt när investeringen görs under en treårsperiod av ett eller flera företag och består av anläggningstillgångar kombinerade så att de är ekonomiskt odelbara. Vid bedömningen av om en investering är ekonomiskt odelbar bör medlemsstaterna beakta de tekniska, funktionella och strategiska banden och den omedelbara geografiska närheten. Att tillgångarna är ekonomiskt odelbara bör bedömas oberoende av ägarförhållanden. Det innebär att bedömningen av om ett stort investeringsprojekt utgör ett enda investeringsprojekt bör vara densamma oavsett om projektet genomförs av ett företag, av fler än ett företag som delar på investeringskostnaderna eller av flera företag som svarar för kostnaderna för olika investeringar inom samma investeringsprojekt (t.ex. om det rör sig om ett gemensamt företag).

| (34) | Till skillnad från regionalstöd som kan beviljas endast i stödområden, kan investeringssstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag beviljas både i stödområden och andra områden. Medlemsstaterna kan således ge investeringsstöd i stödområden så länge de uppfyller alla villkor i avsnittet om regionalstöd eller alla villkor i avsnittet om investeringsstöd till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(34)

Till skillnad från regionalstöd som kan beviljas endast i stödområden, kan investeringssstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag beviljas både i stödområden och andra områden. Medlemsstaterna kan således ge investeringsstöd i stödområden så länge de uppfyller alla villkor i avsnittet om regionalstöd eller alla villkor i avsnittet om investeringsstöd till små och medelstora företag.

| (35) | En hållbar utveckling är, tillsammans med konkurrenskraft och tryggad energiförsörjning, en av hörnstenarna i Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Grunden för en hållbar utveckling är bland annat ett starkt miljöskydd och en förbättring av miljön. Att främja miljöhållbarhet och bekämpa klimatförändring ökar försörjningssäkerheten och säkrar de europeiska ekonomiernas konkurrenskraft och tillgång till energi till rimligt pris. Miljöskyddsområdet påverkas ofta av marknadsmisslyckanden i form av negativa externa effekter. Det är inte säkert att företagen under normala marknadsvillkor har någon drivkraft att minska sina utsläpp, eftersom en sådan minskning kan öka företagens kostnader. När företagen inte är skyldiga att internalisera miljökostnaderna, är det samhället som helhet som får betala dessa kostnader. Man kan se till att företagen internaliserar sina miljökostnader med hjälp av lagstiftning eller genom att ålägga företagen skatter och avgifter. Det finns inte några fullständigt harmoniserade miljönormer på gemenskapsnivå, vilket leder till att företagen inte konkurrerar på lika villkor. Dessutom kan ett ännu bättre miljöskydd uppnås genom de initiativ som syftar till att gå längre än de obligatoriska gemenskapsnormerna, vilket kan skada de berörda företagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(35)

En hållbar utveckling är, tillsammans med konkurrenskraft och tryggad energiförsörjning, en av hörnstenarna i Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Grunden för en hållbar utveckling är bland annat ett starkt miljöskydd och en förbättring av miljön. Att främja miljöhållbarhet och bekämpa klimatförändring ökar försörjningssäkerheten och säkrar de europeiska ekonomiernas konkurrenskraft och tillgång till energi till rimligt pris. Miljöskyddsområdet påverkas ofta av marknadsmisslyckanden i form av negativa externa effekter. Det är inte säkert att företagen under normala marknadsvillkor har någon drivkraft att minska sina utsläpp, eftersom en sådan minskning kan öka företagens kostnader. När företagen inte är skyldiga att internalisera miljökostnaderna, är det samhället som helhet som får betala dessa kostnader. Man kan se till att företagen internaliserar sina miljökostnader med hjälp av lagstiftning eller genom att ålägga företagen skatter och avgifter. Det finns inte några fullständigt harmoniserade miljönormer på gemenskapsnivå, vilket leder till att företagen inte konkurrerar på lika villkor. Dessutom kan ett ännu bättre miljöskydd uppnås genom de initiativ som syftar till att gå längre än de obligatoriska gemenskapsnormerna, vilket kan skada de berörda företagens konkurrenskraft.

| (36) | Mot bakgrund av att det nu finns tillräcklig erfarenhet av att tillämpa gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön bör investeringsstöd till miljöskydd som går utöver gemenskapsnormerna eller i avsaknad av gemenskapsnormer (t.ex. när det gäller anpassning av befintliga fordon), stöd till små och medelstora företag för att tidigt anpassa sig till kommande gemenskapsnormer, miljöstöd för investeringar i energisparåtgärder, miljöstöd för investeringar i högeffektiv kraftvärme, miljöstöd för investeringar i förnybara energikällor och miljöstöd i form av skattelättnader undantas från kravet på anmälan. Det är tillåtet att ge stöd för inköp av nya transportfordon som uppfyller antagna gemenskapsnormer innan normerna träder i kraft, om de nya normerna när de en gång blir obligatoriska inte kommer att gälla retroaktivt på redan inköpta fordon. |
| --- | --- |

(36)

Mot bakgrund av att det nu finns tillräcklig erfarenhet av att tillämpa gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön bör investeringsstöd till miljöskydd som går utöver gemenskapsnormerna eller i avsaknad av gemenskapsnormer (t.ex. när det gäller anpassning av befintliga fordon), stöd till små och medelstora företag för att tidigt anpassa sig till kommande gemenskapsnormer, miljöstöd för investeringar i energisparåtgärder, miljöstöd för investeringar i högeffektiv kraftvärme, miljöstöd för investeringar i förnybara energikällor och miljöstöd i form av skattelättnader undantas från kravet på anmälan. Det är tillåtet att ge stöd för inköp av nya transportfordon som uppfyller antagna gemenskapsnormer innan normerna träder i kraft, om de nya normerna när de en gång blir obligatoriska inte kommer att gälla retroaktivt på redan inköpta fordon.

| (37) | En korrekt beräkning av de extra investerings- eller produktionskostnaderna för att uppnå ett miljöskyddsmål är nödvändig för att avgöra om ett stöd är förenligt med artikel 87.3 i fördraget eller inte. Beräkningen bör göras på grundval av en jämförbar referensinvestering som inte ger de eftersträvade miljöfördelarna men samma kapacitet i effektiv produktion. Med tanke på de svårigheter som kan uppkomma, särskilt när det gäller avdrag för fördelar som härrör från ytterligare investeringar, bör en förenklad beräkningsmetod föreskrivas för beräkningen av de ytterligare investeringskostnaderna. Dessa kostnader bör därför vid tillämpningen av denna förordning beräknas utan att man beaktar driftfördelar, kostnadsbesparingar eller ytterligare kompletterande produktion och utan att man beaktar driftkostnader som uppkommer under investeringens livstid. Detta gäller inte miljöstöd till investeringar i energisparåtgärder. Det högsta tillåtna stödnivåerna för de olika formerna av stöd till miljöinvesteringar har fastställts i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(37)

En korrekt beräkning av de extra investerings- eller produktionskostnaderna för att uppnå ett miljöskyddsmål är nödvändig för att avgöra om ett stöd är förenligt med artikel 87.3 i fördraget eller inte. Beräkningen bör göras på grundval av en jämförbar referensinvestering som inte ger de eftersträvade miljöfördelarna men samma kapacitet i effektiv produktion. Med tanke på de svårigheter som kan uppkomma, särskilt när det gäller avdrag för fördelar som härrör från ytterligare investeringar, bör en förenklad beräkningsmetod föreskrivas för beräkningen av de ytterligare investeringskostnaderna. Dessa kostnader bör därför vid tillämpningen av denna förordning beräknas utan att man beaktar driftfördelar, kostnadsbesparingar eller ytterligare kompletterande produktion och utan att man beaktar driftkostnader som uppkommer under investeringens livstid. Detta gäller inte miljöstöd till investeringar i energisparåtgärder. Det högsta tillåtna stödnivåerna för de olika formerna av stöd till miljöinvesteringar har fastställts i enlighet med detta.

| (38) | Vid tillämpningen av denna förordning på stöd till miljöinvesteringar i kraftvärme och stöd till miljöinvesteringar i förnybara energikällor bör de ytterligare kostnaderna vid beräknas utan att man beaktar andra stödåtgärder som beviljats för samma stödberättigande kostnader, dock med undantag för annat stöd till miljöinvesteringar. |
| --- | --- |

(38)

Vid tillämpningen av denna förordning på stöd till miljöinvesteringar i kraftvärme och stöd till miljöinvesteringar i förnybara energikällor bör de ytterligare kostnaderna vid beräknas utan att man beaktar andra stödåtgärder som beviljats för samma stödberättigande kostnader, dock med undantag för annat stöd till miljöinvesteringar.

| (39) | För att eliminera olikheter som kan medföra snedvridningar av konkurrensen och för att underlätta samordningen mellan olika initiativ inom gemenskapen och på nationell nivå som rör små och medelstora företag samt av hänsyn till administrativ klarhet och klarhet om rättsläget, bör definitionen av små och medelstora företag i den här förordningen bygga på definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (17). |
| --- | --- |

(39)

För att eliminera olikheter som kan medföra snedvridningar av konkurrensen och för att underlätta samordningen mellan olika initiativ inom gemenskapen och på nationell nivå som rör små och medelstora företag samt av hänsyn till administrativ klarhet och klarhet om rättsläget, bör definitionen av små och medelstora företag i den här förordningen bygga på definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (17).

| (40) | Små och medelstora företag spelar en avgörande roll för att skapa arbetstillfällen och medverkar allmänt till social stabilitet och en dynamisk ekonomi. Deras utveckling kan dock begränsas av marknadsmisslyckanden som leder till att de små och medelstora företagen drabbas av vissa för sådana företag typiska svårigheter. Små och medelstora företag har ofta svårigheter att skaffa kapital (riskkapital eller lån) dels på grund av att vissa finansmarknader är ovilliga att ta risker, dels på grund av att de små och medelstora företagen ofta har begränsade möjligheter att erbjuda säkerheter. De små och medelstora företagens begränsade resurser kan också inskränka deras möjligheter att få tillgång till information, särskilt om ny teknik och nya marknader. För att underlätta för små och medelstora företag att utveckla sin verksamhet bör därför vissa former av stöd till små och medelstora företag undantas i denna förordning. Det är motiverat att undanta sådant stöd från kravet på förhandsanmälan och att vid tillämpningen av denna förordning förutsätta att, om stödbeloppet inte överstiger det tillämpliga tröskelvärdet för anmälan, en stödmottagare som uppfyller den definition av små och medelstora företag som anges i en bilaga till denna förordning, begränsas i sin utveckling av de typiska svårigheter som små och medelstora företag drabbas av på grund av marknadsmisslyckanden. |
| --- | --- |

(40)

Små och medelstora företag spelar en avgörande roll för att skapa arbetstillfällen och medverkar allmänt till social stabilitet och en dynamisk ekonomi. Deras utveckling kan dock begränsas av marknadsmisslyckanden som leder till att de små och medelstora företagen drabbas av vissa för sådana företag typiska svårigheter. Små och medelstora företag har ofta svårigheter att skaffa kapital (riskkapital eller lån) dels på grund av att vissa finansmarknader är ovilliga att ta risker, dels på grund av att de små och medelstora företagen ofta har begränsade möjligheter att erbjuda säkerheter. De små och medelstora företagens begränsade resurser kan också inskränka deras möjligheter att få tillgång till information, särskilt om ny teknik och nya marknader. För att underlätta för små och medelstora företag att utveckla sin verksamhet bör därför vissa former av stöd till små och medelstora företag undantas i denna förordning. Det är motiverat att undanta sådant stöd från kravet på förhandsanmälan och att vid tillämpningen av denna förordning förutsätta att, om stödbeloppet inte överstiger det tillämpliga tröskelvärdet för anmälan, en stödmottagare som uppfyller den definition av små och medelstora företag som anges i en bilaga till denna förordning, begränsas i sin utveckling av de typiska svårigheter som små och medelstora företag drabbas av på grund av marknadsmisslyckanden.

| (41) | Med tanke på skillnaderna mellan små företag och medelstora företag bör olika grundläggande stödnivåer och olika bonusnivåer fastställas för de båda företagstyperna. Små företags utveckling påverkas mer av de marknadsmisslyckanden, t. ex. när det rör sig om tillgång till finansiering, som i och för sig berör både små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(41)

Med tanke på skillnaderna mellan små företag och medelstora företag bör olika grundläggande stödnivåer och olika bonusnivåer fastställas för de båda företagstyperna. Små företags utveckling påverkas mer av de marknadsmisslyckanden, t. ex. när det rör sig om tillgång till finansiering, som i och för sig berör både små och medelstora företag.

| (42) | Erfarenheten av tillämpningen av meddelandet om statligt stöd och riskkapital (18) har visat att det finns ett antal särskilda misslyckanden på riskkapitalmarknaden i gemenskapen i fråga om vissa typer av investeringar i vissa skeden av ett företags utveckling. Dessa marknadsmisslyckanden beror på att utbudet av riskkapital inte motsvarar efterfrågan. Detta innebär att utbudet av riskkapital på marknaden kan vara för begränsat och att ett företag inte får finansiering trots att det har en värdefull företagsmodell och goda tillväxtutsikter. Den främsta orsaken till de misslyckanden på riskkapitalmarknaden som främst påverkar små och medelstora företags tillgång till kapital och som kan motivera offentliga insatser, är ofullständig eller assymetrisk information. Därför bör riskkapitalordningar i form av investeringsfonder, i vilka en tillräckligt stor andel av medlen betraktas som private equity, på vissa villkor undantas från kravet på anmälan. Denna förordning påverkar inte Europeiska investeringsfondens och Europeiska investeringsbankens ställning såsom den definieras i gemenskapens riktlinjer för riskkapital. |
| --- | --- |

(42)

Erfarenheten av tillämpningen av meddelandet om statligt stöd och riskkapital (18) har visat att det finns ett antal särskilda misslyckanden på riskkapitalmarknaden i gemenskapen i fråga om vissa typer av investeringar i vissa skeden av ett företags utveckling. Dessa marknadsmisslyckanden beror på att utbudet av riskkapital inte motsvarar efterfrågan. Detta innebär att utbudet av riskkapital på marknaden kan vara för begränsat och att ett företag inte får finansiering trots att det har en värdefull företagsmodell och goda tillväxtutsikter. Den främsta orsaken till de misslyckanden på riskkapitalmarknaden som främst påverkar små och medelstora företags tillgång till kapital och som kan motivera offentliga insatser, är ofullständig eller assymetrisk information. Därför bör riskkapitalordningar i form av investeringsfonder, i vilka en tillräckligt stor andel av medlen betraktas som private equity, på vissa villkor undantas från kravet på anmälan. Denna förordning påverkar inte Europeiska investeringsfondens och Europeiska investeringsbankens ställning såsom den definieras i gemenskapens riktlinjer för riskkapital.

| (43) | Stöd till forskning och utveckling kan bidra till ekonomisk tillväxt, stärkt konkurrenskraft och ökad sysselsättning. Erfarenheten av tillämpningen av förordning (EG) nr 364/2004, gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (19) samt gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (20) har visat att på grund av att såväl små och medelstora företag som stora företag har begränsade möjligheter till forskning och utveckling kan marknadsmisslyckanden hindra marknaden från att uppnå optimal produktion och leda till ineffektivitet. Sådan ineffektivitet avser i regel ”spill over”-effekter i form av positiva externa effekter/kunskap, ”spill over”-effekter i form av kollektiva nyttigheter/kunskap, ofullständig och asymmetrisk information samt samordnings- och nätverksproblem. |
| --- | --- |

(43)

Stöd till forskning och utveckling kan bidra till ekonomisk tillväxt, stärkt konkurrenskraft och ökad sysselsättning. Erfarenheten av tillämpningen av förordning (EG) nr 364/2004, gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (19) samt gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (20) har visat att på grund av att såväl små och medelstora företag som stora företag har begränsade möjligheter till forskning och utveckling kan marknadsmisslyckanden hindra marknaden från att uppnå optimal produktion och leda till ineffektivitet. Sådan ineffektivitet avser i regel ”spill over”-effekter i form av positiva externa effekter/kunskap, ”spill over”-effekter i form av kollektiva nyttigheter/kunskap, ofullständig och asymmetrisk information samt samordnings- och nätverksproblem.

| (44) | Stöd till forskning och utveckling som genomförs av små och medelstora företag är av särskild betydelse, eftersom en av de strukturella nackdelarna för sådana företag är att de kan ha svårt att få tillgång till ny teknisk utveckling, tekniköverföring och högt kvalificerad personal. Därför bör stöd till forsknings- och utvecklingsprojekt, stöd till tekniska genomförbarhetsstudier och stöd för att täcka kostnader för industriellt rättsskydd på vissa villkor undantas från kravet på förhandsanmälan. |
| --- | --- |

(44)

Stöd till forskning och utveckling som genomförs av små och medelstora företag är av särskild betydelse, eftersom en av de strukturella nackdelarna för sådana företag är att de kan ha svårt att få tillgång till ny teknisk utveckling, tekniköverföring och högt kvalificerad personal. Därför bör stöd till forsknings- och utvecklingsprojekt, stöd till tekniska genomförbarhetsstudier och stöd för att täcka kostnader för industriellt rättsskydd på vissa villkor undantas från kravet på förhandsanmälan.

| (45) | När det gäller stöd till forsknings- och utvecklingsprojekt ska hela den del av forskningsprojektet som får stöd ingå i någon av kategorierna grundforskning, industriell forskning eller experimentell utveckling. När ett forskningsprojekt omfattar olika uppgifter måste det anges om uppgifterna ingår i någon av kategorierna grundforskning, industriell forskning eller experimentell utveckling eller om de inte hör till någon av dessa kategorier. Denna klassificering måste inte nödvändigtvis följa ett kronologiskt mönster som går från grundforskning till verksamhet som ligger närmare marknaden. En uppgift som utförs i ett senare skede av ett projekt kan således klassificeras som industriell forskning. Det är inte heller uteslutet att en uppgift som utförs i ett tidigare skede av projektet utgör experimentell utveckling. |
| --- | --- |

(45)

När det gäller stöd till forsknings- och utvecklingsprojekt ska hela den del av forskningsprojektet som får stöd ingå i någon av kategorierna grundforskning, industriell forskning eller experimentell utveckling. När ett forskningsprojekt omfattar olika uppgifter måste det anges om uppgifterna ingår i någon av kategorierna grundforskning, industriell forskning eller experimentell utveckling eller om de inte hör till någon av dessa kategorier. Denna klassificering måste inte nödvändigtvis följa ett kronologiskt mönster som går från grundforskning till verksamhet som ligger närmare marknaden. En uppgift som utförs i ett senare skede av ett projekt kan således klassificeras som industriell forskning. Det är inte heller uteslutet att en uppgift som utförs i ett tidigare skede av projektet utgör experimentell utveckling.

| (46) | Inom jordbrukssektorn har framför allt erfarenheten av tillämpningen av kommissionens meddelande om ändring av gemenskapens ramar för statligt stöd till forskning och utveckling (21) visat att visst stöd till forskning och utveckling bör undantas om de villkor som fastställs i de särskilda bestämmelserna för jordbrukssektorn i gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation är uppfyllda. Om dessa särskilda villkor inte är uppfyllda kan stöd undantas om det uppfyller de villkor som fastställs i de allmänna bestämmelserna om forskning och utveckling i denna förordning. |
| --- | --- |

(46)

Inom jordbrukssektorn har framför allt erfarenheten av tillämpningen av kommissionens meddelande om ändring av gemenskapens ramar för statligt stöd till forskning och utveckling (21) visat att visst stöd till forskning och utveckling bör undantas om de villkor som fastställs i de särskilda bestämmelserna för jordbrukssektorn i gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation är uppfyllda. Om dessa särskilda villkor inte är uppfyllda kan stöd undantas om det uppfyller de villkor som fastställs i de allmänna bestämmelserna om forskning och utveckling i denna förordning.

| (47) | Främjande av utbildning och anställning av mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder och ersättning för merkostnader för anställning av arbetstagare med funktionshinder är ett centralt mål för gemenskapens och medlemsstaternas ekonomiska politik och socialpolitik. |
| --- | --- |

(47)

Främjande av utbildning och anställning av mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder och ersättning för merkostnader för anställning av arbetstagare med funktionshinder är ett centralt mål för gemenskapens och medlemsstaternas ekonomiska politik och socialpolitik.

| (48) | Utbildning har i regel positiva externa effekter för samhället som helhet, eftersom det ökar tillgången på utbildad arbetskraft som företagen kan anställa, förbättrar gemenskapsindustrins konkurrenskraft och spelar en viktig roll i gemenskapens sysselsättningsstrategi. Utbildning, till exempel e-lärande, är också viktigt för skapande, förvärvande och spridning av kunskap, en kollektiv nyttighet av främsta vikt. Företagen i gemenskapen investerar i regel för lite i utbildning av de anställda, särskilt när det är fråga om allmän utbildning som inte leder till direkta och konkreta fördelar för företaget i fråga. Statligt stöd kan vara ett sätt att rätta till detta marknadsmisslyckande. Därför bör sådant stöd undantas från kravet på förhandsanmälan på vissa villkor. Med tanke på de särskilda svårigheter som små och medelstora företag ställs inför och de relativt sett högre kostnader som de måste bära när de investerar i utbildning, bör de stödnivåer som undantas i denna förordning höjas för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(48)

Utbildning har i regel positiva externa effekter för samhället som helhet, eftersom det ökar tillgången på utbildad arbetskraft som företagen kan anställa, förbättrar gemenskapsindustrins konkurrenskraft och spelar en viktig roll i gemenskapens sysselsättningsstrategi. Utbildning, till exempel e-lärande, är också viktigt för skapande, förvärvande och spridning av kunskap, en kollektiv nyttighet av främsta vikt. Företagen i gemenskapen investerar i regel för lite i utbildning av de anställda, särskilt när det är fråga om allmän utbildning som inte leder till direkta och konkreta fördelar för företaget i fråga. Statligt stöd kan vara ett sätt att rätta till detta marknadsmisslyckande. Därför bör sådant stöd undantas från kravet på förhandsanmälan på vissa villkor. Med tanke på de särskilda svårigheter som små och medelstora företag ställs inför och de relativt sett högre kostnader som de måste bära när de investerar i utbildning, bör de stödnivåer som undantas i denna förordning höjas för små och medelstora företag.

| (49) | En åtskillnad kan göras mellan allmän och särskild utbildning. De tillåtna stödnivåerna bör variera beroende på vilken typ av utbildning det är fråga om och företagets storlek. Allmän utbildning ger färdigheter som kan överföras och förbättrar avsevärt den utbildade arbetstagarens möjligheter att få anställning. Stöd för detta ändamål medför inte några större risker för snedvridning av konkurrensen, vilket innebär att högre stödnivåer kan undantas från kravet på förhandsanmälan. Särskild utbildning, som främst ger det enskilda företaget fördelar, medför större risk för snedvridning av konkurrensen och därför bör de stödnivåer som kan undantas från kravet på förhandsanmälan vara mycket lägre. Utbildningen ska anses vara allmän även när den avser miljöförvaltning, miljöinnovation eller företagens sociala ansvar och därmed ökar stödmottagarens möjligheter att bidra till de allmänna miljömålen. |
| --- | --- |

(49)

En åtskillnad kan göras mellan allmän och särskild utbildning. De tillåtna stödnivåerna bör variera beroende på vilken typ av utbildning det är fråga om och företagets storlek. Allmän utbildning ger färdigheter som kan överföras och förbättrar avsevärt den utbildade arbetstagarens möjligheter att få anställning. Stöd för detta ändamål medför inte några större risker för snedvridning av konkurrensen, vilket innebär att högre stödnivåer kan undantas från kravet på förhandsanmälan. Särskild utbildning, som främst ger det enskilda företaget fördelar, medför större risk för snedvridning av konkurrensen och därför bör de stödnivåer som kan undantas från kravet på förhandsanmälan vara mycket lägre. Utbildningen ska anses vara allmän även när den avser miljöförvaltning, miljöinnovation eller företagens sociala ansvar och därmed ökar stödmottagarens möjligheter att bidra till de allmänna miljömålen.

| (50) | Vissa kategorier av mindre gynnade kategorier av arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder har fortfarande särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden. Därför finns det anledning för de offentliga myndigheterna att vidta åtgärder som stimulerar företagen att öka antalet anställda, särskilt när det gäller arbetstagare från dessa mindre gynnade kategorier. Personalkostnaderna utgör en del av de normala driftskostnaderna för alla företag. Det är därför särskilt viktigt att stöd för anställning av arbetstagare med funktionshinder eller mindre gynnade kategorier av arbetstagare har en positiv effekt på sysselsättningsnivåerna för dessa kategorier av arbetstagare och inte endast ger företagen möjlighet att minska sina kostnader. Sådant stöd bör därför undantas från kravet på förhandsanmälan när det är sannolikt att det hjälper dessa kategorier av arbetstagare att komma tillbaka in på arbetsmarknaden eller, när det gäller arbetstagare med funktionshinder, att komma in och stanna kvar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(50)

Vissa kategorier av mindre gynnade kategorier av arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder har fortfarande särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden. Därför finns det anledning för de offentliga myndigheterna att vidta åtgärder som stimulerar företagen att öka antalet anställda, särskilt när det gäller arbetstagare från dessa mindre gynnade kategorier. Personalkostnaderna utgör en del av de normala driftskostnaderna för alla företag. Det är därför särskilt viktigt att stöd för anställning av arbetstagare med funktionshinder eller mindre gynnade kategorier av arbetstagare har en positiv effekt på sysselsättningsnivåerna för dessa kategorier av arbetstagare och inte endast ger företagen möjlighet att minska sina kostnader. Sådant stöd bör därför undantas från kravet på förhandsanmälan när det är sannolikt att det hjälper dessa kategorier av arbetstagare att komma tillbaka in på arbetsmarknaden eller, när det gäller arbetstagare med funktionshinder, att komma in och stanna kvar på arbetsmarknaden.

| (51) | Det är lämpligt att fastställa övergångsbestämmelser för stöd som beviljades innan denna förordning trädde i kraft och som inte anmäldes, i strid med anmälningsskyldigheten enligt artikel 88.3 i fördraget. Genom upphävandet av kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt regionalt investeringsstöd kommer det att vara tillåtet att fortsätta tillämpa befintliga regionala stödordningar för investeringsstöd som omfattas av undantag enligt villkoren i den förordningen på det sätt som anges i artikel 9.2 andra stycket i den förordningen. |
| --- | --- |

(51)

Det är lämpligt att fastställa övergångsbestämmelser för stöd som beviljades innan denna förordning trädde i kraft och som inte anmäldes, i strid med anmälningsskyldigheten enligt artikel 88.3 i fördraget. Genom upphävandet av kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt regionalt investeringsstöd kommer det att vara tillåtet att fortsätta tillämpa befintliga regionala stödordningar för investeringsstöd som omfattas av undantag enligt villkoren i den förordningen på det sätt som anges i artikel 9.2 andra stycket i den förordningen.

| (52) | Med tanke på kommissionens erfarenhet på detta område, särskilt av hur ofta det i allmänhet är nödvändigt att se över politiken på området statligt stöd, bör denna förordnings giltighetstid begränsas. Om denna förordnings giltighetstid skulle löpa ut utan att förlängas, bör stödordningar som redan undantagits enligt denna förordning fortsätta att vara undantagna under ytterligare en sexmånadersperiod för att ge medlemsstaterna tid att anpassa sig. |
| --- | --- |

(52)

Med tanke på kommissionens erfarenhet på detta område, särskilt av hur ofta det i allmänhet är nödvändigt att se över politiken på området statligt stöd, bör denna förordnings giltighetstid begränsas. Om denna förordnings giltighetstid skulle löpa ut utan att förlängas, bör stödordningar som redan undantagits enligt denna förordning fortsätta att vara undantagna under ytterligare en sexmånadersperiod för att ge medlemsstaterna tid att anpassa sig.

| (53) | Följande förordningar ska upphöra att gälla: förordning (EG) nr 70/2001, förordning (EG) nr 68/2001, förordning (EG) nr 2204/2002 samt förordning (EG) nr 1628/2006. |
| --- | --- |

(53)

Följande förordningar ska upphöra att gälla: förordning (EG) nr 70/2001, förordning (EG) nr 68/2001, förordning (EG) nr 2204/2002 samt förordning (EG) nr 1628/2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Förordningen ska tillämpas på följande typer av stöd:

| a) | Regionalt investerings- och sysselsättningsstöd. |
| --- | --- |

a)

Regionalt investerings- och sysselsättningsstöd.

| b) | Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

b)

Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag.

| c) | Stöd till miljöskydd. |
| --- | --- |

c)

Stöd till miljöskydd.

| d) | Stöd till konsulttjänster och små och medelstora företags deltagande i mässor. |
| --- | --- |

d)

Stöd till konsulttjänster och små och medelstora företags deltagande i mässor.

| e) | Stöd i form av riskkapital. |
| --- | --- |

e)

Stöd i form av riskkapital.

| f) | Stöd till forskning och utveckling. |
| --- | --- |

f)

Stöd till forskning och utveckling.

| g) | Utbildningsstöd. |
| --- | --- |

g)

Utbildningsstöd.

| h) | Stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder. |
| --- | --- |

h)

Stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder.

2.   Den ska inte gälla för

| a) | stöd till exportrelaterad verksamhet, dvs. stöd som har ett direkt samband med de kvantiteter som exporteras, till upprättandet eller driften av ett distributionsnät eller till andra löpande utgifter som har samband med exportverksamhet, eller |
| --- | --- |

a)

stöd till exportrelaterad verksamhet, dvs. stöd som har ett direkt samband med de kvantiteter som exporteras, till upprättandet eller driften av ett distributionsnät eller till andra löpande utgifter som har samband med exportverksamhet, eller

| b) | stöd som gynnar användningen av inhemska varor på bekostnad av importerade. |
| --- | --- |

b)

stöd som gynnar användningen av inhemska varor på bekostnad av importerade.

3.   Förordningen ska gälla stöd inom alla ekonomiska sektorer med undantag för följande:

| a) | Stöd till företag som är verksamma inom fiskeri- och vattenbrukssektorerna, som omfattas av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (22), med undantag för utbildningsstöd, stöd i form av riskkapital, stöd till forskning och utveckling, stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder. |
| --- | --- |

a)

Stöd till företag som är verksamma inom fiskeri- och vattenbrukssektorerna, som omfattas av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (22), med undantag för utbildningsstöd, stöd i form av riskkapital, stöd till forskning och utveckling, stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder.

| b) | Stöd till företag som är verksamma inom primär produktion av jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget, med undantag för utbildningsstöd, stöd i form av riskkapital, stöd till forskning och utveckling, miljöstöd och stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder. |
| --- | --- |

b)

Stöd till företag som är verksamma inom primär produktion av jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget, med undantag för utbildningsstöd, stöd i form av riskkapital, stöd till forskning och utveckling, miljöstöd och stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder.

| c) | Stöd som beviljas företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget,






  i) | om stödbeloppet fastställs på grundval av priset på eller mängden sådana produkter som köps från primärproducenter eller släpps ut på marknaden av de berörda företagen, eller |
| --- | --- | --- |

c)

Stöd som beviljas företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget,

i)

om stödbeloppet fastställs på grundval av priset på eller mängden sådana produkter som köps från primärproducenter eller släpps ut på marknaden av de berörda företagen, eller

| ii) | om en förutsättning för stödet är att det helt eller delvis överförs till primärproducenter. |
| --- | --- |

ii)

om en förutsättning för stödet är att det helt eller delvis överförs till primärproducenter.

| d) | Stöd till företag som är verksamma inom kolsektorn med undantag för utbildningsstöd, stöd till forskning och utveckling samt miljöstöd. |
| --- | --- |

d)

Stöd till företag som är verksamma inom kolsektorn med undantag för utbildningsstöd, stöd till forskning och utveckling samt miljöstöd.

| e) | Stöd till företag som är verksamma inom stålsektorn med undantag för miljöstöd, utbildningsstöd och stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder. |
| --- | --- |

e)

Stöd till företag som är verksamma inom stålsektorn med undantag för miljöstöd, utbildningsstöd och stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder.

| f) | Regionalstöd till företag som är verksamma inom varvsindustrin. |
| --- | --- |

f)

Regionalstöd till företag som är verksamma inom varvsindustrin.

| g) | Regionalstöd till företag som är verksamma inom syntetfibersektorn (23). |
| --- | --- |

g)

Regionalstöd till företag som är verksamma inom syntetfibersektorn (23).

4.   Förordningen ska inte gälla regionala stödordningar som är riktade till särskilda sektorer inom tillverkningsindustrin och tjänstebranschen. Stöd till turistverksamhet betraktas inte som riktat till särskilda sektorer.

5.   Förordningen ska inte gälla individuellt stöd för särskilda ändamål till stora företag, med undantag för vad som anges i artikel 11.1.

6.   Förordningen ska inte gälla följande typer av stöd:

| a) | Stödordningar som inte uttryckligen utesluter utbetalning av individuellt stöd till förmån för ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grund av ett tidigare kommissionsbeslut om att ett stöd är olagligt och oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

a)

Stödordningar som inte uttryckligen utesluter utbetalning av individuellt stöd till förmån för ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grund av ett tidigare kommissionsbeslut om att ett stöd är olagligt och oförenligt med den gemensamma marknaden.

| b) | Individuellt stöd för särskilda ändamål till förmån för ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grund av ett tidigare kommissionsbeslut om att ett stöd är olagligt och oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

b)

Individuellt stöd för särskilda ändamål till förmån för ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grund av ett tidigare kommissionsbeslut om att ett stöd är olagligt och oförenligt med den gemensamma marknaden.

| c) | Stöd till företag i svårigheter. |
| --- | --- |

c)

Stöd till företag i svårigheter.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1) | Stöd: varje åtgärd som uppfyller samtliga kriterier som anges i artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

1)

Stöd: varje åtgärd som uppfyller samtliga kriterier som anges i artikel 87.1 i fördraget.

| 2) | Stödordning: varje rättsakt på grundval av vilken individuellt stöd kan beviljas företag som i rättsakten definieras på ett allmänt och abstrakt sätt, utan att några ytterligare genomförandeåtgärder krävs, samt varje rättsakt på grundval av vilken stöd, som inte är hänförbart till ett visst projekt, kan beviljas ett eller flera företag för obestämd tid och/eller med obestämt belopp. |
| --- | --- |

2)

Stödordning: varje rättsakt på grundval av vilken individuellt stöd kan beviljas företag som i rättsakten definieras på ett allmänt och abstrakt sätt, utan att några ytterligare genomförandeåtgärder krävs, samt varje rättsakt på grundval av vilken stöd, som inte är hänförbart till ett visst projekt, kan beviljas ett eller flera företag för obestämd tid och/eller med obestämt belopp.

| 3) | Individuellt stöd för särskilda ändamål: stöd som inte beviljas på grundval av en stödordning. |
| --- | --- |

3)

Individuellt stöd för särskilda ändamål: stöd som inte beviljas på grundval av en stödordning.

| 4) | Stödnivå: stödbeloppet uttryckt i procent av de stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

4)

Stödnivå: stödbeloppet uttryckt i procent av de stödberättigande kostnaderna.

| 5) | Genomsynligt stöd: stöd för vilket det är möjligt att på förhand exakt beräkna bruttobidragsekvivalenten utan att behöva göra en riskbedömning. |
| --- | --- |

5)

Genomsynligt stöd: stöd för vilket det är möjligt att på förhand exakt beräkna bruttobidragsekvivalenten utan att behöva göra en riskbedömning.

| 6) | Små och medelstora företag: företag som uppfyller kriterierna i bilaga I. |
| --- | --- |

6)

Små och medelstora företag: företag som uppfyller kriterierna i bilaga I.

| 7) | Stora företag: företag som inte uppfyller kriterierna i bilaga I. |
| --- | --- |

7)

Stora företag: företag som inte uppfyller kriterierna i bilaga I.

| 8) | Stödområden: områden som är berättigade till regionalstöd enligt den för medlemsstaten i fråga godkända regionalstödskartan för perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

8)

Stödområden: områden som är berättigade till regionalstöd enligt den för medlemsstaten i fråga godkända regionalstödskartan för perioden 2007–2013.

| 9) | Anläggningstillgångar: tillgångar i form av mark, byggnader, installationer, maskiner och verktyg. Inom transportsektorn – med undantag för väg- och lufttransporter – ska transportmedel och transportutrustning betraktas som stödberättigande tillgångar utom när det gäller regionalstöd. |
| --- | --- |

9)

Anläggningstillgångar: tillgångar i form av mark, byggnader, installationer, maskiner och verktyg. Inom transportsektorn – med undantag för väg- och lufttransporter – ska transportmedel och transportutrustning betraktas som stödberättigande tillgångar utom när det gäller regionalstöd.

| 10) | Immateriella tillgångar: tillgångar som bygger på tekniköverföring i form av förvärv av patenträttigheter, licenser, know-how eller opatenterad teknisk kunskap. |
| --- | --- |

10)

Immateriella tillgångar: tillgångar som bygger på tekniköverföring i form av förvärv av patenträttigheter, licenser, know-how eller opatenterad teknisk kunskap.

| 11) | Stora investeringsprojekt: investeringar i kapitaltillgångar med stödberättigande kostnader på över 50 miljoner euro, beräknat till de priser och växelkurser som gäller den dag då stödet beviljas. |
| --- | --- |

11)

Stora investeringsprojekt: investeringar i kapitaltillgångar med stödberättigande kostnader på över 50 miljoner euro, beräknat till de priser och växelkurser som gäller den dag då stödet beviljas.

| 12) | Antal anställda: antalet arbetskraftsenheter per år, det vill säga antalet heltidsanställda under ett år. Deltidsarbete eller säsongsarbete utgör delar av arbetskraftsenheter. |
| --- | --- |

12)

Antal anställda: antalet arbetskraftsenheter per år, det vill säga antalet heltidsanställda under ett år. Deltidsarbete eller säsongsarbete utgör delar av arbetskraftsenheter.

| 13) | Sysselsättning som skapas direkt genom ett investeringsprojekt: sysselsättning inom den verksamhet som investeringen gäller, även sysselsättning som skapats genom ett ökat utnyttjande av den kapacitet som skapades genom investeringen. |
| --- | --- |

13)

Sysselsättning som skapas direkt genom ett investeringsprojekt: sysselsättning inom den verksamhet som investeringen gäller, även sysselsättning som skapats genom ett ökat utnyttjande av den kapacitet som skapades genom investeringen.

| 14) | Lönekostnad: det totala belopp som stödmottagaren faktiskt betalar för den sysselsättningen i fråga, nämligen






  a) | bruttolön före skatt, och |
| --- | --- | --- |

14)

Lönekostnad: det totala belopp som stödmottagaren faktiskt betalar för den sysselsättningen i fråga, nämligen

a)

bruttolön före skatt, och

| b) | obligatoriska avgifter, till exempel sociala avgifter. |
| --- | --- |

b)

obligatoriska avgifter, till exempel sociala avgifter.

| 15) | Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag: stöd som uppfyller villkoren i artikel 12. |
| --- | --- |

15)

Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag: stöd som uppfyller villkoren i artikel 12.

| 16) | Investeringsstöd: de former av stöd som anges i följande artiklar: artikel 11 om regionalt investerings- och sysselsättningsstöd, artikel 12 om investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag samt artiklarna 14–18 om investeringsstöd för miljöskydd. |
| --- | --- |

16)

Investeringsstöd: de former av stöd som anges i följande artiklar: artikel 11 om regionalt investerings- och sysselsättningsstöd, artikel 12 om investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag samt artiklarna 14–18 om investeringsstöd för miljöskydd.

| 17) | Mindre gynnade kategorier av arbetstagare: personer som uppfyller åtminstone ett av följande kriterier:






  a) | personer som inte har haft någon ordinarie anställning under de senaste sex månaderna, |
| --- | --- | --- |

17)

Mindre gynnade kategorier av arbetstagare: personer som uppfyller åtminstone ett av följande kriterier:

a)

personer som inte har haft någon ordinarie anställning under de senaste sex månaderna,

| b) | personer som inte har gymnasiekompetens eller yrkesutbildning (ISCED 3), |
| --- | --- |

b)

personer som inte har gymnasiekompetens eller yrkesutbildning (ISCED 3),

| c) | personer över 50 år, |
| --- | --- |

c)

personer över 50 år,

| d) | ensamstående vuxna med ansvar för en eller flera familjemedlemmar, |
| --- | --- |

d)

ensamstående vuxna med ansvar för en eller flera familjemedlemmar,

| e) | kvinnor som arbetar i en sektor eller i ett yrke som kännetecknas av en ojämn könsfördelning, som är 25 % större är den ojämna könsfördelningen i genomsnitt i landet, |
| --- | --- |

e)

kvinnor som arbetar i en sektor eller i ett yrke som kännetecknas av en ojämn könsfördelning, som är 25 % större är den ojämna könsfördelningen i genomsnitt i landet,

| f) | personer som är medlemmar av en etnisk minoritet inom en medlemsstat och som måste förbättra sina språkkunskaper, sin yrkesutbildning eller sin arbetslivserfarenhet för att förbättra sina möjligheter att få fast anställning. |
| --- | --- |

f)

personer som är medlemmar av en etnisk minoritet inom en medlemsstat och som måste förbättra sina språkkunskaper, sin yrkesutbildning eller sin arbetslivserfarenhet för att förbättra sina möjligheter att få fast anställning.

| 18) | Arbetstagare med funktionshinder:






  a) | personer som i enlighet med nationell lagstiftning har erkänts ha funktionshinder, eller |
| --- | --- | --- |

18)

Arbetstagare med funktionshinder:

a)

personer som i enlighet med nationell lagstiftning har erkänts ha funktionshinder, eller

| b) | personer som har en erkänd begränsning som härrör från fysiska, mentala eller psykiska funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

b)

personer som har en erkänd begränsning som härrör från fysiska, mentala eller psykiska funktionsnedsättningar.

| 19) | Skyddad sysselsättning: sysselsättning i en anläggning där minst 50 % av de anställda har funktionshinder. |
| --- | --- |

19)

Skyddad sysselsättning: sysselsättning i en anläggning där minst 50 % av de anställda har funktionshinder.

| 20) | Arbete med särskilt stöd: anställning av arbetstagare med funktionshinder i en anläggning som erbjuder personlig assistans eller stöd, som dock inte motsvarar ”skyddad sysselsättning”. |
| --- | --- |

20)

Arbete med särskilt stöd: anställning av arbetstagare med funktionshinder i en anläggning som erbjuder personlig assistans eller stöd, som dock inte motsvarar ”skyddad sysselsättning”.

| 21) | Jordbruksprodukt:






  a) | de produkter som förtecknas i bilaga I till fördraget, med undantag av fiskeri- och vattenbruksprodukter som omfattas av förordning (EG) nr 104/2000, |
| --- | --- | --- |

21)

Jordbruksprodukt:

a)

de produkter som förtecknas i bilaga I till fördraget, med undantag av fiskeri- och vattenbruksprodukter som omfattas av förordning (EG) nr 104/2000,

| b) | produkter som omfattas av KN-nummer 4502, 4503 och 4504 (korkprodukter), och |
| --- | --- |

b)

produkter som omfattas av KN-nummer 4502, 4503 och 4504 (korkprodukter), och

| c) | de imitations- eller ersättningsprodukter för mjölk och mjölkprodukter som avses i artikel 3.2 i rådets förordning (EEG) nr 1898/87 (24). |
| --- | --- |

c)

de imitations- eller ersättningsprodukter för mjölk och mjölkprodukter som avses i artikel 3.2 i rådets förordning (EEG) nr 1898/87 (24).

| 22) | Bearbetning av jordbruksprodukter: varje process som en jordbruksprodukt undergår som till resultat ger en produkt som också är en jordbruksprodukt med undantag av sådana processer inom jordbruksföretag som är nödvändiga för att bearbeta en animalisk eller vegetabilisk produkt för den första försäljningen. |
| --- | --- |

22)

Bearbetning av jordbruksprodukter: varje process som en jordbruksprodukt undergår som till resultat ger en produkt som också är en jordbruksprodukt med undantag av sådana processer inom jordbruksföretag som är nödvändiga för att bearbeta en animalisk eller vegetabilisk produkt för den första försäljningen.

| 23) | Saluföring av jordbruksprodukter: att ställa fram eller visa upp sådana produkter i avsikt att sälja dem, erbjuda dem för försäljning, leverera dem eller på annat sätt föra ut dem på marknaden med undantag av primärproducenters första försäljning till återförsäljare eller bearbetningsföretag och varje åtgärd för att förbereda en produkt för en sådan första försäljning. Primärförsäljares försäljning till slutkonsumenter ska betraktas som saluföring om den sker i separata lokaler som är särskilt avsedda för detta syfte. |
| --- | --- |

23)

Saluföring av jordbruksprodukter: att ställa fram eller visa upp sådana produkter i avsikt att sälja dem, erbjuda dem för försäljning, leverera dem eller på annat sätt föra ut dem på marknaden med undantag av primärproducenters första försäljning till återförsäljare eller bearbetningsföretag och varje åtgärd för att förbereda en produkt för en sådan första försäljning. Primärförsäljares försäljning till slutkonsumenter ska betraktas som saluföring om den sker i separata lokaler som är särskilt avsedda för detta syfte.

| 24) | Turistverksamhet: följande affärsområden enligt indelningen i NACE Rev. 1.1:






  a) | NACE 55: hotell- och restaurangverksamhet. |
| --- | --- | --- |

24)

Turistverksamhet: följande affärsområden enligt indelningen i NACE Rev. 1.1:

a)

NACE 55: hotell- och restaurangverksamhet.

| b) | NACE 63.3: resebyråer och researrangörer, övrig turistservice. |
| --- | --- |

b)

NACE 63.3: resebyråer och researrangörer, övrig turistservice.

| c) | NACE 92: rekreation, kultur och sport. |
| --- | --- |

c)

NACE 92: rekreation, kultur och sport.

| 25) | Lån med återbetalningsskyldighet: ett lån som utbetalas i en eller flera omgångar, där villkoren för återbetalning beror på forsknings- och utvecklingsprojektets resultat. |
| --- | --- |

25)

Lån med återbetalningsskyldighet: ett lån som utbetalas i en eller flera omgångar, där villkoren för återbetalning beror på forsknings- och utvecklingsprojektets resultat.

| 26) | Riskkapital: finansiering genom eget kapital och kvasikapital under de tidiga tillväxtfaserna (sådd-, start- och expansionsfasen). |
| --- | --- |

26)

Riskkapital: finansiering genom eget kapital och kvasikapital under de tidiga tillväxtfaserna (sådd-, start- och expansionsfasen).

| 27) | Stålsektorn: den sektor som omfattas av bilaga I i riktlinjerna om statligt regionalstöd för 2007–2013 (25). |
| --- | --- |

27)

Stålsektorn: den sektor som omfattas av bilaga I i riktlinjerna om statligt regionalstöd för 2007–2013 (25).

Artikel 3

Villkor för undantag

1.   Stödordningar som uppfyller alla villkor i kapitel 1 i denna förordning och de relevanta bestämmelserna i kapitel II i denna förordning ska anses vara förenliga med den gemensamma marknaden i den mening som avses i artikel 87.3 c i fördraget och undantas från anmälningsskyldigheten enligt artikel 88.3 i fördraget, under förutsättning att allt individuellt stöd som beviljats enligt en sådan stödordning uppfyller alla villkor i den här förordningen, och att stödordningen innehåller en uttrycklig hänvisning till den här förordningen med angivande av förordningens titel och en hänvisning till dess offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Individuellt stöd som beviljas enligt en sådan stödordning som anges i punkt 1 ska anses förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget, under förutsättning att stödet uppfyller alla villkor i kapitel I i denna förordning och alla relevanta bestämmelser i kapitel II i förordningen, och att den individuella stödåtgärden innehåller en uttrycklig hänvisning till denna förordning med angivande av förordningens fullständiga titel och hänvisning till offentliggörandet av den i Europeiska unionens officiella tidning samt en uttrycklig hänvisning till det identifieringsnummer som föreskrivs i artikel 9.1.

3.   Individuellt stöd för särskilda ändamål som uppfyller alla villkor i kapitel I i denna förordning och alla relevanta bestämmelser i kapitel II i förordningen ska anses förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget, under förutsättning att stödet uppfyller alla villkor i kapitel I i denna förordning och alla relevanta bestämmelser i kapitel II i denna förordning ska anses förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget under förutsättning att stödet innehåller en uttrycklig hänvisning till denna förordning med angivande av förordningens fullständiga titel och hänvisning till offentliggörandet av den i Europeiska unionens officiella tidning samt en uttrycklig hänvisning till det identifieringsnummer som föreskrivs i artikel 9.1.

Artikel 4

Stödnivå och stödberättigande kostnader

1.   Vid beräkningen av stödnivån ska alla siffror som används avse belopp före eventuella avdrag för skatt eller andra avgifter. Om stöd beviljas i någon annan form än som bidrag, ska stödbeloppet vara lika med stödets bidragsekvivalent. Stöd som betalas ut i flera omgångar ska diskonteras till sitt värde vid tidpunkten för beviljandet. För diskonteringen ska den gällande referensräntan vid den tidpunkt då lånet beviljades användas. Om stöd ges i form av befrielse från eller lättnader på skatter som ska betalas i framtiden, så diskonteras de olika delarna av stödet på grundval av den referensränta som gäller vid de olika tidpunkter då skatteförmånerna träder i kraft, dock under förutsättning att en viss stödnivå uttryckt i bruttobidragsekvivalent respekteras.

2.   De stödberättigande kostnaderna ska visas med hjälp av tydliga och specificerade skriftliga underlag.

Artikel 5

Genomsynligt stöd

1.   Denna förordning ska endast gälla genomsynligt stöd.

Särskilt följande typer av stöd ska anses vara genomsynliga:

| a) | Stöd i form av lån, om bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av den referensränta som gällde vid den tidpunkt då stödet beviljades och med beaktande av om lånet täcks av normal säkerhet och/eller om det innebär ett onormalt risktagande. |
| --- | --- |

a)

Stöd i form av lån, om bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av den referensränta som gällde vid den tidpunkt då stödet beviljades och med beaktande av om lånet täcks av normal säkerhet och/eller om det innebär ett onormalt risktagande.

| b) | Stöd i form av garantiordningar, om metoden för att beräkna bruttobidragsekvivalenten har godkänts efter anmälan till kommissionen i samband med tillämpning av denna förordning eller förordning (EG) nr 1628/2006 och om den godkända metoden uttryckligen avser den typ av garantier och transaktioner som det här är fråga om. |
| --- | --- |

b)

Stöd i form av garantiordningar, om metoden för att beräkna bruttobidragsekvivalenten har godkänts efter anmälan till kommissionen i samband med tillämpning av denna förordning eller förordning (EG) nr 1628/2006 och om den godkända metoden uttryckligen avser den typ av garantier och transaktioner som det här är fråga om.

| c) | Stöd i form av skatteåtgärder, om det i åtgärden föreskrivs ett tak som garanterar att det tillämpliga tröskelvärdet inte överskrids. |
| --- | --- |

c)

Stöd i form av skatteåtgärder, om det i åtgärden föreskrivs ett tak som garanterar att det tillämpliga tröskelvärdet inte överskrids.

2.   Följande typer av stöd ska inte anses vara genomsynliga:

| a) | Stöd i form av kapitaltillskott. |
| --- | --- |

a)

Stöd i form av kapitaltillskott.

| b) | Stöd i form av riskkapitalåtgärder, med undantag för stöd som uppfyller villkoren i artikel 23. |
| --- | --- |

b)

Stöd i form av riskkapitalåtgärder, med undantag för stöd som uppfyller villkoren i artikel 23.

3.   Stöd i form av lån med återbetalningsskyldighet ska anses vara genomsynligt endast om det sammanlagda lånebeloppet inte överstiger de tröskelvärden som är tillämpligt enligt denna förordning. Om tröskelvärdet uttrycks i form av stödnivå ska det sammanlagda lånebeloppet, uttryckt som en procentandel av de stödberättigande kostnaderna, inte överstiga den tillämpliga stödnivån.

Artikel 6

Tröskelvärden för individuell anmälan

1.   Denna förordning ska inte gälla individuellt stöd, oavsett om det beviljats för särskilda ändamål eller på grundval av en stödordning, om bruttobidragsekvivalenten överstiger följande tröskelvärden:

| a) | Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag_: 7,5 miljoner euro per företag per investeringsprojekt. |
| --- | --- |

a)

Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag_: 7,5 miljoner euro per företag per investeringsprojekt.

| b) | Investeringsstöd till miljöskydd: 5 miljoner euro per företag per investeringsprojekt. |
| --- | --- |

b)

Investeringsstöd till miljöskydd: 5 miljoner euro per företag per investeringsprojekt.

| c) | Stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag och stöd till små och medelstora företags deltagande i mässor: 2 miljoner euro per företag per projekt. |
| --- | --- |

c)

Stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag och stöd till små och medelstora företags deltagande i mässor: 2 miljoner euro per företag per projekt.

| d) | Stöd till forsknings- och utvecklingsprojekt och till genomförbarhetsstudier:






  i) | om projektet huvudsakligen består av grundforskning, 20 miljoner euro per företag och projekt/genomförbarhetsstudie, |
| --- | --- | --- |

d)

Stöd till forsknings- och utvecklingsprojekt och till genomförbarhetsstudier:

i)

om projektet huvudsakligen består av grundforskning, 20 miljoner euro per företag och projekt/genomförbarhetsstudie,

| ii) | om projektet huvudsakligen består av industriell forskning, 10 miljoner euro per företag och projekt/genomförbarhetsstudie, |
| --- | --- |

ii)

om projektet huvudsakligen består av industriell forskning, 10 miljoner euro per företag och projekt/genomförbarhetsstudie,

| iii) | för alla övriga projekt, 7,5 miljoner euro per företag och projekt/genomförbarhetsstudie. |
| --- | --- |

iii)

för alla övriga projekt, 7,5 miljoner euro per företag och projekt/genomförbarhetsstudie.

| iv) | om projektet är ett Eureka-projekt, två gånger de belopp som fastställs i punkterna i, ii och iii. |
| --- | --- |

iv)

om projektet är ett Eureka-projekt, två gånger de belopp som fastställs i punkterna i, ii och iii.

Ett projekt ska anses ”huvudsakligen” bestå av grundforskning eller industriell forskning om mer än 50 % av de stödberättigande kostnaderna härrör från verksamhet som ingår i kategorin grundforskning eller industriell forskning. I fall där projektets huvudsakliga karaktär inte kan fastställas ska det lägsta tröskelvärdet tillämpas.

| e) | Stöd för kostnader i samband med industriellt rättsskydd för små och medelstora företag: 5 miljoner euro per företag per projekt. |
| --- | --- |

e)

Stöd för kostnader i samband med industriellt rättsskydd för små och medelstora företag: 5 miljoner euro per företag per projekt.

| f) | Stöd till utbildning: 2 miljoner euro per företag per utbildningsprojekt. |
| --- | --- |

f)

Stöd till utbildning: 2 miljoner euro per företag per utbildningsprojekt.

| g) | Stöd till rekrytering av mindre gynnade kategorier av arbetstagare: 5 miljoner euro per företag per år. |
| --- | --- |

g)

Stöd till rekrytering av mindre gynnade kategorier av arbetstagare: 5 miljoner euro per företag per år.

| h) | Sysselsättningsstöd för arbetstagare med funktionshinder i form av lönekostnader: 10 miljoner euro per företag per år. |
| --- | --- |

h)

Sysselsättningsstöd för arbetstagare med funktionshinder i form av lönekostnader: 10 miljoner euro per företag per år.

| i) | Sysselsättningsstöd för arbetstagare med funktionshinder som ersättning för extra utgifter: 10 miljoner euro per företag per år. |
| --- | --- |

i)

Sysselsättningsstöd för arbetstagare med funktionshinder som ersättning för extra utgifter: 10 miljoner euro per företag per år.

2.   Regionalstöd till stora investeringsprojekt ska anmälas till kommissionen om det sammanlagda stödbeloppet från alla källor överstiger 75 % av det högsta tillåtna stödbelopp som en investering med stödberättigande kostnader på 100 miljoner euro skulle kunna få med tillämpning av det tröskelvärde som gäller för stöd till stora företag enligt den godkända regionalstödskartan den dag då stödet ska beviljas.

Artikel 7

Kumulering

1.   När man fastställer om tröskelvärdena för en individuell anmälan och de högsta tillåtna stödnivåerna som fastställs i denna förordning har följts bör man beakta det totala offentliga stöd som beviljats för projektet i fråga, oavsett om finansieringen kommer från lokala, regionala eller statliga källor eller från gemenskapen.

2.   Stöd som undantas genom denna förordning kan kumuleras med allt annat stöd som undantas enligt denna förordning, om stödåtgärderna i fråga avser olika och identifierbara stödberättigande kostnader.

3.   Stöd som undantas genom denna förordning får inte kumuleras med något annat stöd som undantas genom denna förordning eller med stöd av mindre betydelse som uppfyller villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 (26), eller med annan gemenskapsfinansiering som avser samma stödberättigande kostnader, om en sådan kumulering skulle leda till att stödet överskrider den högsta tillåtna stödnivån eller det högsta tillåtna stödbeloppet för denna typ av stöd enligt denna förordning.

4.   Genom undantag från punkt 3 får stöd till arbetstagare med funktionshinder, såsom anges i artiklarna 32 och 33, kumuleras med stöd som undantas genom denna förordning och som avser samma stödberättigande kostnader, även om stödet överstiger det högsta tillåtna tröskelvärdet enligt denna förordning, men detta förutsätter att kumuleringen inte leder till en stödnivå som överstiger 100 % av lönekostnaderna under någon del av den period då arbetstagarna i fråga är anställda.

5.   När det gäller kumulering av stödåtgärder med identifierbara stödberättigande kostnader som undantas genom denna förordning och stödåtgärder utan identifierbara stödberättigande kostnader som undantas genom denna förordning ska villkoren i andra stycket gälla.

Om ett målföretag har fått kapital genom en riskkapitalåtgärd som omfattas av artikel 23 och sedan, under de första tre åren efter den första riskkapitalinvesteringen, ansöker om stöd som omfattas av denna förordning, kommer de tillämpbara tröskelvärdena eller högsta tilllåtna stödbeloppen enligt denna förordning att sänkas med 50 % i allmänhet och med 20 % för företag i stödområden. Sänkningen ska inte överstiga det totala belopp som erhållits i form av riskkapital. Sänkningen gäller inte stöd till forskning och utveckling som undantas genom artiklarna 25–27.

Artikel 8

Stimulanseffekt

1.   Genom denna förordning undantas endast stöd som har en stimulanseffekt.

Stöd ska anses ha en stimulanseffekt om det ger mottagaren möjlighet att genomföra verksamhet eller projekt som denne inte skulle ha genomfört på samma sätt utan stöd.

Regionalstöd ska också anses ha en stimulanseffekt om investeringsprojektet inte skulle ha genomförts i stödområdet i fråga utan stöd.

2.   När det gäller stöd till små och medelstora företag som omfattas av denna förordning ska villkoret i punkt 1 anses vara uppfyllt om stödmottagaren har lämnat in en stödansökan till den berörda medlemsstaten innan arbetet med projektet eller verksamheten inleds.

[3.   När det gäller stöd till stora företag som omfattas av denna förordning ska villkoret i punkt 1 anses vara uppfyllt om villkoret i punkt 2 är uppfyllt och om medlemsstaten dessutom innan den beviljar stödet i fråga har kontrollerat att stödmottagaren i sina ansökningshandlingar har angett stödets stimulanseffekt enligt ett eller flera av följande kriterier:

| a) | Projektets eller verksamhetens omfattning har ökat genom stödet. |
| --- | --- |

a)

Projektets eller verksamhetens omfattning har ökat genom stödet.

| b) | Projektets eller verksamhetens räckvidd har ökat genom stödet. |
| --- | --- |

b)

Projektets eller verksamhetens räckvidd har ökat genom stödet.

| c) | Det sammanlagda belopp som stödmottagaren investerat i projektet eller verksamheten har ökat genom stödet.] |
| --- | --- |

c)

Det sammanlagda belopp som stödmottagaren investerat i projektet eller verksamheten har ökat genom stödet.]

4.   De villkor som anges i punkterna 2 [och 3] ska inte gälla skatteåtgärder i vilka en laglig rätt till stöd fastställs i enlighet med objektiva kriterier och utan vidare granskning av medlemsstaten, om dessa skatteåtgärder har antagits innan arbetet med det understödda projektet eller den understödda verksamheten inleds.

5.   Om villkoren i punkterna 1–4 inte är uppfyllda kommer stödåtgärden inte att i sin helhet vara undantagen enligt denna förordning.

Artikel 9

Insyn och kontroll

1.   Senast tio arbetsdagar innan individuellt stöd beviljas ska medlemsstaterna till kommissionen överlämna en sammanfattning av uppgifterna om stödet i elektronisk form genom kommissionens fastställda IT-tillämpning och med hjälp av formuläret i [bilaga III] för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning och på kommissionens webbplats. Inom fem månader efter mottagandet av sammanfattningen ska kommissionen skicka ett mottagningsbevis till medlemsstaten med angivande av den berörda stödåtgärdens identifieringsnummer.

2.   Så snart en stödordning träder i kraft eller ett individuellt stöd för särskilda ändamål beviljas på grundval av denna förordning, ska medlemsstaterna på Internet offentliggöra den fullständiga texten till stödåtgärden med angivande av de kriterier och villkor som ligger till grund för beviljandet av stödet samt den beviljande myndighetens namn. Webbadressen ska meddelas kommissionen tillsammans med den sammanfattning av uppgifterna om stödet som krävs enligt punkt 1. Den ska också anges i den årsrapport som ska överlämnas enligt punkt 5.

3.   Medlemsstaterna ska i varje åtgärd som innebär att stöd beviljas till en slutlig stödmottagare hänvisa till det identifieringsnummer som kommissionen fastställt enligt punkt 1, med undantag för stöd i form av skatteåtgärder.

4.   När individuellt stöd beviljas enligt en befintlig stödordning för forsknings- och utvecklingsprojekt som omfattas av artikel 25 och det individuella stödet överstiger 3 miljoner euro och när individuellt regionalstöd beviljas på grundval av en befintlig stödordning för stora investeringsprojekt, som inte omfattas av kravet på individuell anmälan i artikel 6, ska medlemsstaten inom 20 arbetsdagar från den dag då den behöriga myndigheten beviljar stödet tillhandahålla kommissionen de begärda uppgifterna genom den fastställda IT-tillämpningen och med hjälp av standardformuläret i bilaga II.

5.   I enlighet med kapitel III i rådets förordning (EG) nr 794/2004 (27) ska medlemsstaterna utarbeta en rapport i elektronisk form om tillämpningen av den här förordningen för hela eller varje del av det år under vilket den här förordningen är tillämplig.

6.   Medlemsstaterna ska föra detaljerade register över varje individuellt stöd eller stödordning som undantas genom denna förordning. Registren ska innehålla alla uppgifter som krävs för att fastställa att de villkor som fastställs i denna förordning är uppfyllda, bland annat uppgifter om storleken på varje företag vars rätt till stöd eller bonus beror på om det är ett litet eller medelstort företag, uppgifter om stödets stimulanseffekt och uppgifter som gör det möjligt att fastställa det exakta beloppet i stödberättigande kostnader vid tillämpningen av denna förordning.

Uppgifter om individuellt stöd ska bevaras i tio år från den dag då stödet beviljades. Uppgifter om en stödordning ska bevaras i tio år från den dag då det sista stödet beviljades enligt stödordningen.

7.   Kommissionen ska regelbundet kontrollera stödåtgärder som den har informerats om i enlighet med punkt 1.

8.   Den berörda medlemsstaten ska på skriftlig begäran från kommissionen inom den tidsfrist som anges i begäran förse kommissionen med alla uppgifter den anser sig behöva för att bedöma om villkoren i denna förordning har följts.

Om uppgifterna inte har kommit kommissionen tillhanda inom den tidsfristen eller inom en gemensamt överenskommen tidsfrist ska kommissionen skicka en påminnelse och fastställa en ny tidsfrist för inlämnandet av uppgifterna. Om medlemsstaten trots påminnelsen inte lämnar de begärda uppgifterna får kommissionen, efter att ha gett den berörda medlemsstaten tillfälle att lämna sina synpunkter, anta ett beslut om att alla framtida stödåtgärder som omfattas av denna förordning ska anmälas till kommissionen.

Artikel 10

Särskilda villkor för investeringsstöd

1.   För att en investering ska anses vara en stödberättigande kostnad enligt denna förordning ska den bestå av följande:

| a) | en investering i anläggningstillgångar och immateriella tillgångar i samband med grundande av en ny anläggning, utvidgning av en befintlig anläggning, omställning av produktionen i en anläggning till nya produkter eller en grundläggande ändring av hela produktionsprocessen i en befintlig anläggning, eller |
| --- | --- |

a)

en investering i anläggningstillgångar och immateriella tillgångar i samband med grundande av en ny anläggning, utvidgning av en befintlig anläggning, omställning av produktionen i en anläggning till nya produkter eller en grundläggande ändring av hela produktionsprocessen i en befintlig anläggning, eller

| b) | förvärv av kapitaltillgångar som är direkt knutna till en anläggning som har lagts ned eller skulle ha lagts ned om den inte hade köpts upp, om köparen är en oberoende investerare. |
| --- | --- |

b)

förvärv av kapitaltillgångar som är direkt knutna till en anläggning som har lagts ned eller skulle ha lagts ned om den inte hade köpts upp, om köparen är en oberoende investerare.

Förvärv av aktierna i ett företag utgör alltså inte i sig någon investering.

2.   För att immateriella tillgångar ska anses vara stödberättigande kostnader enligt denna förordning ska de uppfylla följande villkor:

| a) | De ska uteslutande utnyttjas i den anläggning som beviljats stöd. |
| --- | --- |

a)

De ska uteslutande utnyttjas i den anläggning som beviljats stöd.

| b) | De ska betraktas som tillgångar som kan skrivas av. |
| --- | --- |

b)

De ska betraktas som tillgångar som kan skrivas av.

| c) | De ska köpas av tredje parter på marknadsvillkor utan att köparen har möjlighet att utöva kontroll över säljaren enligt artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (28) eller vice versa. |
| --- | --- |

c)

De ska köpas av tredje parter på marknadsvillkor utan att köparen har möjlighet att utöva kontroll över säljaren enligt artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (28) eller vice versa.

| d) | De ska tas upp som tillgångar i företagets balansräkning och förbli i det företag som får stöd under minst fem år eller tre år för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

d)

De ska tas upp som tillgångar i företagets balansräkning och förbli i det företag som får stöd under minst fem år eller tre år för små och medelstora företag.

3.   För att sysselsättning som skapas direkt genom ett investeringsprojekt ska anses vara en stödberättigande kostnad enligt denna förordning ska den uppfylla följande villkor:

| a) | Sysselsättningen ska skapas inom tre år efter det att investeringen genomförts. |
| --- | --- |

a)

Sysselsättningen ska skapas inom tre år efter det att investeringen genomförts.

| b) | Investeringsprojektet ska leda till en nettoökning av antalet sysselsatta i den berörda anläggningen i förhållande till det genomsnittliga antalet anställda under de senaste tolv månaderna. |
| --- | --- |

b)

Investeringsprojektet ska leda till en nettoökning av antalet sysselsatta i den berörda anläggningen i förhållande till det genomsnittliga antalet anställda under de senaste tolv månaderna.

| c) | Den sysselsättning som skapats ska bibehållas minst fem år från den dag då tjänsten först tillsattes eller tre år för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

c)

Den sysselsättning som skapats ska bibehållas minst fem år från den dag då tjänsten först tillsattes eller tre år för små och medelstora företag.

KAPITEL II

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR DE OLIKA STÖDKATEGORIERNA

AVSNITT 1

Regionalstöd

Artikel 11

Regionalt investerings- och sysselsättningsstöd

1.   Stödordningar för regionalt investeringsstöd och sysselsättningsstöd ska anses vara förenliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel är uppfyllda.

Stöd för särskilda ändamål som endast används för att komplettera stöd som beviljats på grundval av en regional stödordning för investerings- eller sysselsättningsstöd och som inte överstiger 50 % av det sammanlagda stöd som ska beviljas för investeringen, ska vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3, om stödet för särskilda ändamål direkt uppfyller alla villkor i denna förordning.

2.   Stödet ska beviljas i områden som är berättigade till regionalstöd enligt den godkända regionalstödskartan för medlemsstaten i fråga för perioden 2007–2013. Investeringen ska bibehållas i mottagarregionen under minst fem år, eller tre år för små och medelstora företag, efter det att hela investeringen har genomförts. Detta hindrar inte att man ersätter anläggningar eller utrustning som på grund av snabb teknisk utveckling har blivit föråldrad, under förutsättning att den ekonomiska verksamheten blir kvar i den berörda regionen under minimiperioden.

3.   Stödnivån i aktuell bruttobidragsekvivalent ska inte överstiga det regionala stödtak som gäller för det område där investeringen äger rum vid den tidpunkt då stödet beviljas, såsom fastställs på den godkända regionalstödskartan för perioden 2007–2013 för medlemsstaten i fråga.

4.   Med undantag för stöd till stora investeringsprojekt och regionalstöd till transportsektorn, kan de tröskelvärden som fastställs i punkt 3 höjas med 20 procentenheter för stöd till små företag och med 10 procentenheter för stöd till medelstora företag.

5.   Tröskelvärdena i punkt 3 ska tillämpas på stödnivån beräknad antingen i procent av de stödberättigande materiella och immateriella kostnaderna för investeringen eller i procent av de beräknade lönekostnaderna för anställd personal, beräknade över en tvåårsperiod för arbetstillfällen som direkt har skapats genom investeringsprojektet, eller som en kombination av de båda om stödet inte överskrider det mest gynnsamma belopp som blir resultatet av de båda beräkningarna.

6.   Om stödet beräknas på grundval av materiella eller immateriella investeringskostnader, eller på förvärvskostnaden vid köp, ska stödmottagaren själv stå för ett finansiellt bidrag på minst 25 % av de stödberättigande kostnaderna, antingen med egna medel eller genom extern finansiering, i en form där inget offentligt stöd ingår. Om den högsta tillåtna stödnivån som godkänts enligt den nationella regionalstödskartan för medlemsstaten i fråga emellertid höjs i enlighet med punkt 4 och överskrider 75 %, sänks stödmottagarens finansiella bidrag i motsvarande grad. Villkoren i punkt 7 gäller också när stödet beräknas på grundval av materiella eller immateriella investeringskostnader.

7.   När det gäller förvärv av en anläggning ska endast kostnaderna för att köpa tillgångar från tredje parter beaktas, om transaktionen har genomförts på marknadsvillkor. Om förvärvet åtföljs av andra investeringar, ska de kostnader som hänför sig till dessa läggas till anskaffningskostnaderna.

Kostnader för förvärv av förhyrda tillgångar andra än mark och byggnader ska endast beaktas om hyresavtalet är i form av finansiell leasing och innefattar en skyldighet att förvärva tillgången efter det att hyresavtalet har löpt ut. Vid hyra av mark och byggnader gäller att hyran måste fortsätta minst fem år efter den dag då investeringsprojektet beräknas vara fullbordat, eller tre år för små och medelstora företag.

Om det inte är fråga om små och medelstora företag och övertaganden, bör de förvärvade tillgångarna vara nya. Om det rör sig om ett övertagande, bör de tillgångar för vilkas inköp stöd beviljades redan före förvärvet dras av. För små och medelstora företag kan de fulla kostnaderna för investeringar i immateriella tillgångar också beaktas. För stora företag är sådana kostnader stödberättigande endast upp till en gräns på 50 % av de sammanlagda stödberättigande investeringskostnaderna för projektet.

8.   När stödet beräknas på grundval av lönekostnader ska sysselsättningen ha skapats direkt genom investeringsprojektet.

9.   Genom undantag från punkterna 3 och 4 får de högsta tillåtna stödnivåerna för investeringar i bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter fastställas till följande nivåer:

| a) | 50 % av de stödberättigande investeringarna i regioner som är stödberättigade enligt artikel 87.3 a i fördraget och 40 % av de stödberättigande kostnaderna i andra regioner som är berättigade till regionalstöd enligt den för medlemsstaten i fråga godkända regionalstödskartan för perioden 2007–2013, om stödmottagaren är ett litet eller medelstort företag. |
| --- | --- |

a)

50 % av de stödberättigande investeringarna i regioner som är stödberättigade enligt artikel 87.3 a i fördraget och 40 % av de stödberättigande kostnaderna i andra regioner som är berättigade till regionalstöd enligt den för medlemsstaten i fråga godkända regionalstödskartan för perioden 2007–2013, om stödmottagaren är ett litet eller medelstort företag.

| b) | 25 % av de stödberättigande investeringarna i regioner som är stödberättigade enligt artikel 87.3 a i fördraget och 20 % av de stödberättigande kostnaderna i andra regioner som är berättigade till regionalstöd enligt den för medlemsstaten i fråga godkända regionalstödskartan för perioden 2007–2013, om stödmottagaren har färre än 750 anställda och/eller en omsättning under 200 miljoner euro, beräknad i enlighet med bilaga I. |
| --- | --- |

b)

25 % av de stödberättigande investeringarna i regioner som är stödberättigade enligt artikel 87.3 a i fördraget och 20 % av de stödberättigande kostnaderna i andra regioner som är berättigade till regionalstöd enligt den för medlemsstaten i fråga godkända regionalstödskartan för perioden 2007–2013, om stödmottagaren har färre än 750 anställda och/eller en omsättning under 200 miljoner euro, beräknad i enlighet med bilaga I.

10.   För att förhindra att ett stort investeringsprojekt på ett artificiellt sätt delas upp i delprojekt bör ett stort investeringsprojekt betraktas som ett enda investeringsprojekt om investeringarna görs under en treårsperiod av samma företag (ett eller flera) och består av anläggningstillgångar som är kombinerade så att de är ekonomiskt odelbara.

AVSNITT 2

Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag

Artikel 12

Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag

1.   Investeringsstöd till små och medelstora företag ska anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel är uppfyllda.

2.   Stödnivån får inte överskrida

| a) | 20 % för små företag, |
| --- | --- |

a)

20 % för små företag,

| b) | 10 % för medelstora företag. |
| --- | --- |

b)

10 % för medelstora företag.

3.   Följande kostnader är stödberättigande:

| a) | investeringens stödberättigande kostnader för anläggningstillgångar och immateriella tillgångar, eller |
| --- | --- |

a)

investeringens stödberättigande kostnader för anläggningstillgångar och immateriella tillgångar, eller

| b) | de beräknade lönekostnaderna för sysselsättning som skapas direkt genom investeringsprojektet, beräknade för en tvåårsperiod. |
| --- | --- |

b)

de beräknade lönekostnaderna för sysselsättning som skapas direkt genom investeringsprojektet, beräknade för en tvåårsperiod.

4.   Om investeringen avser bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget får stödnivån inte överstiga

| a) | 75 % av stödberättigande investeringar i de yttersta randområdena, |
| --- | --- |

a)

75 % av stödberättigande investeringar i de yttersta randområdena,

| b) | 65 % av stödberättigande investeringar på de mindre Egeiska öarna enligt förordning (EEG) nr 2019/93 (29), |
| --- | --- |

b)

65 % av stödberättigande investeringar på de mindre Egeiska öarna enligt förordning (EEG) nr 2019/93 (29),

| c) | 50 % av stödberättigande investeringar i regioner som är stödberättigade enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget, |
| --- | --- |

c)

50 % av stödberättigande investeringar i regioner som är stödberättigade enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget,

| d) | 40 % av stödberättigande investeringar i alla andra regioner. |
| --- | --- |

d)

40 % av stödberättigande investeringar i alla andra regioner.

AVSNITT 3

Stöd till miljöskydd

Artikel 13

Definitioner

I detta avsnitt gäller följande definitioner:

| a) | Miljöskydd: varje åtgärd som syftar till att avhjälpa eller förebygga skador på den fysiska miljön eller naturresurserna genom stödmottagarens egna verksamhet, att minska risken för sådana skador eller till att främja en effektiv användning av naturresurserna, bland annat energisparåtgärder och användning av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

a)

Miljöskydd: varje åtgärd som syftar till att avhjälpa eller förebygga skador på den fysiska miljön eller naturresurserna genom stödmottagarens egna verksamhet, att minska risken för sådana skador eller till att främja en effektiv användning av naturresurserna, bland annat energisparåtgärder och användning av förnybara energikällor.

| b) | Energisparåtgärder: åtgärder som gör det möjligt för företag att minska energiförbrukningen under produktionscykeln, med undantag för utveckling och tillverkning av maskiner eller transportmedel som kräver mindre naturresurser för att fungera och för åtgärder för förbättrad säkerhet eller hygien. |
| --- | --- |

b)

Energisparåtgärder: åtgärder som gör det möjligt för företag att minska energiförbrukningen under produktionscykeln, med undantag för utveckling och tillverkning av maskiner eller transportmedel som kräver mindre naturresurser för att fungera och för åtgärder för förbättrad säkerhet eller hygien.

| c) | Gemenskapsnorm: en obligatorisk norm inom gemenskapen för de miljömål som ska uppnås. De skyldigheter som fastställs i rådets direktiv nr 96/61/EG (30) ska inte betraktas som gemenskapsnormer i denna förordning. |
| --- | --- |

c)

Gemenskapsnorm: en obligatorisk norm inom gemenskapen för de miljömål som ska uppnås. De skyldigheter som fastställs i rådets direktiv nr 96/61/EG (30) ska inte betraktas som gemenskapsnormer i denna förordning.

| d) | Förnybara energikällor: förnybara icke-fossila energikällor (vindkraft, solenergi, jordvärme, våg- och tidvattenenergi, vattenkraftverk med en högsta kapacitet på 10 megawatt, direkt förbränning av biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsanläggningar och biogas). |
| --- | --- |

d)

Förnybara energikällor: förnybara icke-fossila energikällor (vindkraft, solenergi, jordvärme, våg- och tidvattenenergi, vattenkraftverk med en högsta kapacitet på 10 megawatt, direkt förbränning av biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsanläggningar och biogas).

| e) | Energiproduktion från förnybara energikällor: energi som produceras genom processer som endast använder förnybara energikällor, andelen energi (uttrycket i värmevärde) som producerats från förnybara energikällor i hybridanläggningar (t.ex. samförbränning) som också använder konventionella energikällor, bland annat förnybar el som används för att fylla lagringssystemen men med undantag för el som produceras som ett resultat av lagringssystemen. |
| --- | --- |

e)

Energiproduktion från förnybara energikällor: energi som produceras genom processer som endast använder förnybara energikällor, andelen energi (uttrycket i värmevärde) som producerats från förnybara energikällor i hybridanläggningar (t.ex. samförbränning) som också använder konventionella energikällor, bland annat förnybar el som används för att fylla lagringssystemen men med undantag för el som produceras som ett resultat av lagringssystemen.

| f) | Kraftvärme: samtidig framställning i en och samma process av värmeenergi och elenergi och/eller mekanisk energi. |
| --- | --- |

f)

Kraftvärme: samtidig framställning i en och samma process av värmeenergi och elenergi och/eller mekanisk energi.

| g) | Högeffektiv kraftvärme: kraftvärme som uppfyller kriterierna i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG (31) och de harmoniserade referensvärden för effektivitet i enlighet med definitionen i artikel 4 i det direktivet. |
| --- | --- |

g)

Högeffektiv kraftvärme: kraftvärme som uppfyller kriterierna i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG (31) och de harmoniserade referensvärden för effektivitet i enlighet med definitionen i artikel 4 i det direktivet.

| h) | Miljöskatt: en skatt vars specifika skatteunderlag har tydliga negativa effekter på miljön, och vars syfte därför är att vissa varor eller tjänster ska beskatttas så att miljökostnaderna ingår i priset och/eller att producenter och konsumenter styrs mot miljövänligare verksamheter. |
| --- | --- |

h)

Miljöskatt: en skatt vars specifika skatteunderlag har tydliga negativa effekter på miljön, och vars syfte därför är att vissa varor eller tjänster ska beskatttas så att miljökostnaderna ingår i priset och/eller att producenter och konsumenter styrs mot miljövänligare verksamheter.

| i) | Anläggningstillgångar: i avsnitt 3 i denna förordning och med avvikelse från artikel 2.9, ska även transportmedel och utrustning för vägtransporter betraktas som stödberättigande anläggningstillgångar. |
| --- | --- |

i)

Anläggningstillgångar: i avsnitt 3 i denna förordning och med avvikelse från artikel 2.9, ska även transportmedel och utrustning för vägtransporter betraktas som stödberättigande anläggningstillgångar.

Artikel 14

Investeringsstöd till miljöskydd som går längre än gemenskapsnormerna

1.   Investeringsstöd till miljöskydd ska anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2–5.

2.   Den investering som får stöd ska uppfylla ett av följande villkor:

| a) | Investeringen ger stödmottagaren möjlighet att minska föroreningarna från sin verksamhet genom att gå längre än vad som krävs i de gällande gemenskapsnormerna, oberoende av om det finns obligatoriska nationella normer som är strängare än gemenskapsnormerna. |
| --- | --- |

a)

Investeringen ger stödmottagaren möjlighet att minska föroreningarna från sin verksamhet genom att gå längre än vad som krävs i de gällande gemenskapsnormerna, oberoende av om det finns obligatoriska nationella normer som är strängare än gemenskapsnormerna.

| b) | Investeringen ger stödmottagaren möjlighet att minska föroreningarna från sin befintliga verksamhet trots att det saknas gemenskapsnormer. |
| --- | --- |

b)

Investeringen ger stödmottagaren möjlighet att minska föroreningarna från sin befintliga verksamhet trots att det saknas gemenskapsnormer.

3.   Stödnivån får inte överskrida 25 % (32).

Stödnivån får dock höjas med 20 procentenheter för stöd till små företag och med 10 procentenheter för stöd till medelstora företag.

4.   De stödberättigande kostnaderna ska vara de extra investeringskostnader som krävs för att uppnå en miljöskyddsnivå som ligger över gemenskapsnormerna.

5.   Investeringsstöd till avfallshantering ska inte undantas enligt denna artikel.

Artikel 15

Stöd till tidig anpassning till gemenskapsnormer för små och medelstora företag

1.   Stöd som gör det möjligt för små och medelstora företag att följa nya gemenskapsnormer för miljöskydd ska anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2, 3 och 4.

2.   Gemenskapsnormerna ska vara antagna, men tidsfristen för införlivande får inte ha löpt ut.

Investeringen ska genomföras och fullbordas minst ett år innan tidsfristen för införlivande löper ut.

3.   Stödnivån ska inte överstiga 15 procentenheter (33) för små företag och 10 procentenheter (34) för medelstora företag.

4.   De stödberättigande kostnaderna ska vara de extra investeringskostnader som krävs för att uppnå den miljöskyddsnivå som anges i gemenskapsnormerna.

Artikel 16

Miljöstöd för investeringar i energisparåtgärder

1.   Investeringsstöd till miljöskydd som ger företag möjlighet att spara energi ska anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2 och 3.

2.   Stödnivån får inte överskrida 35 % (35).

Stödnivån får dock höjas med 20 procentenheter för stöd till små företag och med 10 procentenheter för stöd till medelstora företag.

3.   De stödberättigande kostnaderna ska vara de extra investeringskostnader som behövs för att uppnå större energibesparingar än vad som krävs i gemenskapsnormerna. De stödberättigande kostnaderna ska beräknas på grundval av de extra investeringskostnaderna minus de driftsfördelar som uppstår genom den minskade energiförbrukningen under de första fem åren av investeringens livscykel.

Artikel 17

Miljöstöd för investeringar i högeffektiv kraftvärme

1.   Miljöstöd som ger företag möjlighet att investera i högeffektiv kraftvärme ska anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2 och 3.

2.   Stödnivån får inte överskrida 35 % (36).

Stödnivån får dock höjas med 20 procentenheter för stöd till små företag och med 10 procentenheter för stöd till medelstora företag.

3.   De stödberättigande kostnaderna ska vara de extra investeringskostnader som behövs för att bygga ett högeffektivt kraftvärmeverk.

Artikel 18

Miljöstöd för att utnyttja förnybara energikällor

1.   Miljöstöd som ger företag möjlighet att genomföra investeringar för produktion av energi från förnybara energikällor ska anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2 och 3.

2.   Stödnivån får inte överskrida 35 % (37).

Stödnivån får dock höjas med 20 procentenheter för stöd till små företag och med 10 procentenheter för stöd till medelstora företag.

3.   De stödberättigande kostnaderna ska vara stödmottagarens extra kostnader i jämförelse med ett konventionellt kraftverk eller med ett konventionellt värmesystem med samma kapacitet i effektiv energiproduktion.

Artikel 19

Miljöstöd i form av skattelättnader

1.   Miljöstöd i form av skattelättnader på miljöskatter som uppfyller villkoren i rådets direktiv 2003/96/EG (38) ska vara förenliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2 och 3.

2.   Stödet får inte vara större än skillnaden mellan gemenskapens lägsta skattenivå och den nationella skatten utan skattelättnad.

Gemenskapens lägsta skattenivå ska anses vara den lägsta skattenivå som anges i direktiv 2003/96/EG.

3.   Skattelättnaderna ska beviljas för högst tio år.

AVSNITT 4

Stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag och till små och medelstora företags deltagande i mässor

Artikel 20

Stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag

1.   Stödordningar för regionalt investeringsstöd och sysselsättningsstöd ska anses vara förenliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel är uppfyllda.

2.   Stödnivån får inte överskrida 50 %.

3.   De stödberättigande kostnaderna ska vara konsultkostnaderna för tjänster som tillhandahålls av externa konsulter.

De berörda tjänsterna ska inte vara av ett fortlöpande eller periodiskt återkommande slag och de ska inte ingå i företagets ordinarie driftskostnader, t.ex. rutinmässig skatterådgivning, regelbunden juridisk rådgivning eller annonskostnader.

Artikel 21

Stöd till små och medelstora företags deltagande i mässor

1.   Stöd till små och medelstora företag för deltagande i mässor ska anses vara förenliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget, om villkoren i punkterna 2 och 3 är uppfyllda.

2.   Stödnivån får inte överskrida 50 %.

3.   De stödberättigande kostnaderna ska vara kostnader för att hyra, bygga och driva mäsståndet första gången ett företag deltar i en viss mässa eller utställning.

AVSNITT 5

Stöd i form av riskkapital

Artikel 22

Definitioner

I detta avsnitt gäller följande definitioner:

| a) | Eget kapital: ägarandel i ett företag, representerat av de aktier som emitterats till investerare. |
| --- | --- |

a)

Eget kapital: ägarandel i ett företag, representerat av de aktier som emitterats till investerare.

| b) | Kvasikapital: finansiella instrument, vars avkastning för innehavaren främst bygger på målföretagets vinst eller förlust och som inte har någon säkerhet vid betalningsförsummelse. |
| --- | --- |

b)

Kvasikapital: finansiella instrument, vars avkastning för innehavaren främst bygger på målföretagets vinst eller förlust och som inte har någon säkerhet vid betalningsförsummelse.

| c) | Private equity: privat – i motsats till offentlig – riskkapitalinvestering eller kvasikapitalinvestering i företag som inte är börsnoterade, bland annat riskkapital (venture capital). |
| --- | --- |

c)

Private equity: privat – i motsats till offentlig – riskkapitalinvestering eller kvasikapitalinvestering i företag som inte är börsnoterade, bland annat riskkapital (venture capital).

| d) | Såddkapital: finansiering av analys, bedömning och utveckling av ett nytt koncept före startfasen.. |
| --- | --- |

d)

Såddkapital: finansiering av analys, bedömning och utveckling av ett nytt koncept före startfasen..

| e) | Startkapital: finansiering av produktutveckling och inledande marknadsföring hos företag som ännu inte har sålt sin produkt eller tjänst på affärsmässiga grunder och ännu inte gör någon vinst. |
| --- | --- |

e)

Startkapital: finansiering av produktutveckling och inledande marknadsföring hos företag som ännu inte har sålt sin produkt eller tjänst på affärsmässiga grunder och ännu inte gör någon vinst.

| f) | Expansionskapital: finansiering av tillväxt och expansion i ett företag som kan göra ett nollresultat eller gå med vinst – finanseringen används för att öka produktionskapaciteten, för marknads- eller produktutveckling eller som ytterligare rörelsekapital. |
| --- | --- |

f)

Expansionskapital: finansiering av tillväxt och expansion i ett företag som kan göra ett nollresultat eller gå med vinst – finanseringen används för att öka produktionskapaciteten, för marknads- eller produktutveckling eller som ytterligare rörelsekapital.

| g) | Exitstrategi: strategi genom vilken en riskkapitalfond eller en private equity-fond avvecklar innehav enligt en plan för att uppnå maximal avkastning, bland annat utförsäljning, avskrivningar av investeringar, återbetalning av preferensaktier/preferenslån, försäljning till en annan riskkapitalinvesterare, försäljning till ett finansinstitut, försäljning genom offentlig emission, inbegripet börsintroduktion. |
| --- | --- |

g)

Exitstrategi: strategi genom vilken en riskkapitalfond eller en private equity-fond avvecklar innehav enligt en plan för att uppnå maximal avkastning, bland annat utförsäljning, avskrivningar av investeringar, återbetalning av preferensaktier/preferenslån, försäljning till en annan riskkapitalinvesterare, försäljning till ett finansinstitut, försäljning genom offentlig emission, inbegripet börsintroduktion.

| h) | Målföretag: ett företag i vilket en investerare eller en investeringsfond planerar att investera. |
| --- | --- |

h)

Målföretag: ett företag i vilket en investerare eller en investeringsfond planerar att investera.

Artikel 23

Stöd i form av riskkapital

1.   Stödordningar för riskkapital till förmån för små och medelstora företag anses vara förenliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget och ska undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget om de uppfyller villkoren i punkterna 2–8.

2.   Stödet ska bestå i deltagande i ett vinstdriven investeringsfond som förvaltas på affärsmässiga grunder.

3.   Den delfinansiering som investeringsfonden tillhandahåller ska inte överstiga 1 000 000 euro per målföretag under någon tolvmånadersperiod.

4.   För små och medelstora företag i stödområden och för små företag utanför stödområden ska riskkapitalåtgärden begränsas till att finansiera såddkapital, startkapital och/eller expansionskapital. För medelstora företag utanför stödområden ska riskkapitalåtgärden begränsas till att finansiera såddkapital och/eller startkapital, och således inte expansionskapital.

5.   Riskkapitalåtgärdens totalbudget ska till minst 70 % avse investeringar i form av eget kapital eller kvasikapital i målföretagen. [Målföretagen kan beviljas stöd enligt stödordningen för riskkapital under högst sex år.]

6.   Minst 50 % av investeringsfondernas finansiering ska tillhandahållas i form av privat equity, eller minst 30 % om det gäller investeringsfonder som uteslutande riktar sig till små och medelstora företag i stödområden. Medlemsstaten ska utse private equity-investerarna efter ett öppet anbudsförfarande eller på grundval av en öppen inbjudan att delta i investeringsfonder, om medlemsstaten inte har någon möjlighet att begränsa antalet deltagande private equity-investerare.

7.   För att säkerställa att riskkapitalåtgärden görs i vinstsyfte ska följande villkor vara uppfyllda:

| a) | Det ska finnas en verksamhetsplan för varje investering med uppgifter om produkter, försäljning, vinstutveckling och med angivande av beräknad lönsamhet och |
| --- | --- |

a)

Det ska finnas en verksamhetsplan för varje investering med uppgifter om produkter, försäljning, vinstutveckling och med angivande av beräknad lönsamhet och

| b) | det ska finnas en klar och realistisk exitstrategi för varje investering. |
| --- | --- |

b)

det ska finnas en klar och realistisk exitstrategi för varje investering.

8.   För att säkerställa att investeringsfonden förvaltas på affärsmässiga grunder ska följande villkor vara uppfyllda:

| a) | Det ska finnas ett avtal mellan en professionell fondförvaltare eller ett förvaltningsföretag och fondens deltagare, där det anges att förvaltarens ersättning är kopplad till fondens avkastning och där fondens målsättningar och den föreslagna investeringsperioden är tydligt angivna. |
| --- | --- |

a)

Det ska finnas ett avtal mellan en professionell fondförvaltare eller ett förvaltningsföretag och fondens deltagare, där det anges att förvaltarens ersättning är kopplad till fondens avkastning och där fondens målsättningar och den föreslagna investeringsperioden är tydligt angivna.

| b) | Private equity-investerare ska vara representerade i investeringsfondens struktur, till exempel genom en investerarkommitté eller en rådgivande kommitté. |
| --- | --- |

b)

Private equity-investerare ska vara representerade i investeringsfondens struktur, till exempel genom en investerarkommitté eller en rådgivande kommitté.

| c) | Bästa praxis ska tillämpas vid fondförvaltningen, som ska vara föremål av offentlig tillsyn. |
| --- | --- |

c)

Bästa praxis ska tillämpas vid fondförvaltningen, som ska vara föremål av offentlig tillsyn.

AVSNITT 6

Stöd till forskning och utveckling

Artikel 24

Definitioner

I detta avsnitt gäller följande definitioner:

| a) | Forskningsorganisation: enhet, t.ex. universitet eller forskningsinstitut, oavsett rättslig status (offentligrättslig eller privaträttslig organisationsform) eller finansiering, vars främsta syfte är att bedriva grundforskning, industriell forskning eller experimentell utveckling och att sprida sina resultat genom undervisning, publikationer eller tekniköverföring. All vinst ska återinvesteras i verksamheten, i spridning av resultaten eller i undervisning. Företag som kan utöva ett inflytande på en forskningsorganisation, t.ex. i sin egenskap av aktieägare eller medlemmar, ska inte ha något företräde till en sådan organisations forskningsresurser eller till de resultat den uppnår. |
| --- | --- |

a)

Forskningsorganisation: enhet, t.ex. universitet eller forskningsinstitut, oavsett rättslig status (offentligrättslig eller privaträttslig organisationsform) eller finansiering, vars främsta syfte är att bedriva grundforskning, industriell forskning eller experimentell utveckling och att sprida sina resultat genom undervisning, publikationer eller tekniköverföring. All vinst ska återinvesteras i verksamheten, i spridning av resultaten eller i undervisning. Företag som kan utöva ett inflytande på en forskningsorganisation, t.ex. i sin egenskap av aktieägare eller medlemmar, ska inte ha något företräde till en sådan organisations forskningsresurser eller till de resultat den uppnår.

| b) | Grundforskning: försöksverksamhet eller teoretiskt arbete som i första hand syftar till att erövra ny kunskap om de grundläggande orsakerna till fenomen och iakttagbara fakta, och som inte har någon direkt praktisk tillämpning i åtanke. |
| --- | --- |

b)

Grundforskning: försöksverksamhet eller teoretiskt arbete som i första hand syftar till att erövra ny kunskap om de grundläggande orsakerna till fenomen och iakttagbara fakta, och som inte har någon direkt praktisk tillämpning i åtanke.

| c) | Industriell forskning: planerad forskning eller kritisk analys, som syftar till att erövra ny kunskap och nya färdigheter för att utveckla nya produkter, processer eller tjänster, eller för att markant förbättra befintliga produkter, processer eller tjänster. Detta inbegriper skapandet av komponenter som utgör delar av komplexa system, vilket är nödvändigt för den industriella forskningen, särskilt för allmän teknikvalidering. Detta gäller inte prototyper. |
| --- | --- |

c)

Industriell forskning: planerad forskning eller kritisk analys, som syftar till att erövra ny kunskap och nya färdigheter för att utveckla nya produkter, processer eller tjänster, eller för att markant förbättra befintliga produkter, processer eller tjänster. Detta inbegriper skapandet av komponenter som utgör delar av komplexa system, vilket är nödvändigt för den industriella forskningen, särskilt för allmän teknikvalidering. Detta gäller inte prototyper.

| d) | Experimentell utveckling: att erövra, kombinera, forma och använda befintlig vetenskaplig, teknisk, näringslivsmässig eller andra relevanta kunskaper och färdigheter, i syfte att utarbeta planer, arrangemang eller design för nya, ändrade eller förbättrade produkter, processer eller tjänster. Detta kan också inbegripa till exempel andra verksamheter som syftar till konceptuell definition, planering och dokumentation av nya produkter, processer eller tjänster. Experimentell utveckling kan inbegripa produktion av utkast, ritningar, planer och annan dokumentation, under förutsättning att dessa inte är avsedda för kommersiella ändamål.
  Detta inbegriper även utveckling av kommersiellt användbara prototyper och pilotprojekt om prototypen med nödvändighet är den slutliga kommersiella produkten, och om det är alltför dyrt att producera prototypen enbart för att använda den för demonstration och utvärdering. Om ett demonstrations- eller pilotprojekt i ett senare skede används kommersiellt ska de inkomster som genereras på detta sätt dras av från de stödberättigande kostnaderna.
  Försöksproduktion och tester av produkter, processer och tjänster är också stödberättigande, under förutsättning att dessa inte kan användas eller ändras för att användas i industriella tillämpningar eller i kommersiellt syfte.
  Experimentell utveckling inbegriper inte rutinmässiga eller återkommande ändringar av befintliga varor, tillverkningsmetoder, tillverkningsprocesser, tjänster eller andra pågående verksamheter även om dessa ändringar kan innebära förbättringar. |
| --- | --- |

d)

Experimentell utveckling: att erövra, kombinera, forma och använda befintlig vetenskaplig, teknisk, näringslivsmässig eller andra relevanta kunskaper och färdigheter, i syfte att utarbeta planer, arrangemang eller design för nya, ändrade eller förbättrade produkter, processer eller tjänster. Detta kan också inbegripa till exempel andra verksamheter som syftar till konceptuell definition, planering och dokumentation av nya produkter, processer eller tjänster. Experimentell utveckling kan inbegripa produktion av utkast, ritningar, planer och annan dokumentation, under förutsättning att dessa inte är avsedda för kommersiella ändamål.

Detta inbegriper även utveckling av kommersiellt användbara prototyper och pilotprojekt om prototypen med nödvändighet är den slutliga kommersiella produkten, och om det är alltför dyrt att producera prototypen enbart för att använda den för demonstration och utvärdering. Om ett demonstrations- eller pilotprojekt i ett senare skede används kommersiellt ska de inkomster som genereras på detta sätt dras av från de stödberättigande kostnaderna.

Försöksproduktion och tester av produkter, processer och tjänster är också stödberättigande, under förutsättning att dessa inte kan användas eller ändras för att användas i industriella tillämpningar eller i kommersiellt syfte.

Experimentell utveckling inbegriper inte rutinmässiga eller återkommande ändringar av befintliga varor, tillverkningsmetoder, tillverkningsprocesser, tjänster eller andra pågående verksamheter även om dessa ändringar kan innebära förbättringar.

Artikel 25

Stöd till forskning och utveckling

1.   Stöd till forsknings- och utvecklingsprojekt ska anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2–5.

2.   Den del av projektet som erhåller stöd ska i sin helhet ingå i en eller flera av följande forskningskategorier:

| a) | grundforskning, |
| --- | --- |

a)

grundforskning,

| b) | industriell forskning, |
| --- | --- |

b)

industriell forskning,

| c) | experimentell utveckling. |
| --- | --- |

c)

experimentell utveckling.

Om ett forskningsprojekt omfattar olika uppgifter, måste varje uppgift bedömas för att se om den hör hemma i kategorin grundforskning, industriell forskning eller experimentell utveckling, eller inte hör hemma i någon av dessa kategorier.

3.   Den grundläggande stödnivån får inte överskrida

| a) | 100 % för grundforskning, |
| --- | --- |

a)

100 % för grundforskning,

| b) | 50 % för industriell forskning, och |
| --- | --- |

b)

50 % för industriell forskning, och

| c) | 25 % för experimentell utveckling. |
| --- | --- |

c)

25 % för experimentell utveckling.

Stödnivån ska fastställas för varje stödmottagare, även i samarbetsprojekt, såsom anges i punkt 4 b i.

När det gäller statligt stöd för ett forsknings- och utvecklingsprojekt som genomförs i samarbete mellan forskningsorganisationer och företag, får det sammanlagda stödet, i form av direkt statligt stöd till ett specifikt forskningsprojekt, och bidragen från forskningsorganisationer till projektet – i den mån dessa bidrag utgör stöd – inte överstiga de tillämpliga stödnivåerna för varje företag som får stöd.

4.   De grundläggande stödnivåerna för industriell forskning och experimentell utveckling i punkt 3 får höjas enligt följande:

| a) | När stödet går till små och medelstora företag får den högsta tillåtna stödnivån höjas med 10 procentenheter för medelstora företag och 20 procentenheter för små företag, och |
| --- | --- |

a)

När stödet går till små och medelstora företag får den högsta tillåtna stödnivån höjas med 10 procentenheter för medelstora företag och 20 procentenheter för små företag, och

| b) | en bonus på 15 procentenheter får läggas till, upp till en högsta tillåten stödnivå på 80 %, om






  i) | projektet inbegriper ett faktiskt samarbete mellan minst två inbördes oberoende företag och följande villkor uppfylls:






  — | inget företag står för mer än 70 % av de stödberättigande kostnaderna för samarbetsprojektet, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

en bonus på 15 procentenheter får läggas till, upp till en högsta tillåten stödnivå på 80 %, om

i)

projektet inbegriper ett faktiskt samarbete mellan minst två inbördes oberoende företag och följande villkor uppfylls:

—

inget företag står för mer än 70 % av de stödberättigande kostnaderna för samarbetsprojektet,

| — | projektet omfattar samarbete med minst ett litet eller medelstort företag eller genomförs i minst två olika medlemsstater, eller |
| --- | --- |

—

projektet omfattar samarbete med minst ett litet eller medelstort företag eller genomförs i minst två olika medlemsstater, eller

| ii) | projektet inbegriper ett faktiskt samarbete mellan ett företag och en forskningsorganisation och följande villkor är uppfyllda:






  — | forskningsorganisationen står för minst 10 % av de stödberättigande projektkostnaderna, och |
| --- | --- | --- |

ii)

projektet inbegriper ett faktiskt samarbete mellan ett företag och en forskningsorganisation och följande villkor är uppfyllda:

—

forskningsorganisationen står för minst 10 % av de stödberättigande projektkostnaderna, och

| — | forskningsorganisationen har rätt att offentliggöra resultaten från forskningsprojektet i den mån de härrör från forskning som har genomförts av organisationen i fråga, eller |
| --- | --- |

—

forskningsorganisationen har rätt att offentliggöra resultaten från forskningsprojektet i den mån de härrör från forskning som har genomförts av organisationen i fråga, eller

| iii) | om det gäller industriell forskning, resultaten från forskningsprojektet får omfattande spridning genom tekniska och vetenskapliga konferenser eller genom att de publiceras i vetenskapliga eller tekniska tidskrifter eller i öppna databaser (databaser där allmänheten får tillgång till forskningsuppgifter) eller genom programvaror med gratis eller öppen källkod. |
| --- | --- |

iii)

om det gäller industriell forskning, resultaten från forskningsprojektet får omfattande spridning genom tekniska och vetenskapliga konferenser eller genom att de publiceras i vetenskapliga eller tekniska tidskrifter eller i öppna databaser (databaser där allmänheten får tillgång till forskningsuppgifter) eller genom programvaror med gratis eller öppen källkod.

Att ge tredje man i uppdrag att utföra arbetet ska inte betraktas som faktiskt samarbete enligt första stycket punkterna b, i och ii.

5.   Följande kostnader är stödberättigande:

| a) | Kostnader för personal (forskare, tekniker och annan stödpersonal i den omfattning som de arbetar med forskningsprojektet). |
| --- | --- |

a)

Kostnader för personal (forskare, tekniker och annan stödpersonal i den omfattning som de arbetar med forskningsprojektet).

| b) | Kostnader för instrument och övrig utrustning i den utsträckning och under den tid som de tas i anspråk av forskningsprojektet. Om sådana instrument och sådan utrustning inte används i forskningsprojektet under hela sin livscykel, anses endast de avskrivningskostnader som motsvarar forskningsprojektets varaktighet, beräknade på grundval av god redovisningspraxis, som stödberättigande. |
| --- | --- |

b)

Kostnader för instrument och övrig utrustning i den utsträckning och under den tid som de tas i anspråk av forskningsprojektet. Om sådana instrument och sådan utrustning inte används i forskningsprojektet under hela sin livscykel, anses endast de avskrivningskostnader som motsvarar forskningsprojektets varaktighet, beräknade på grundval av god redovisningspraxis, som stödberättigande.

| c) | Kostnader för byggnader och mark, i den utsträckning och under den tid som de tas i anspråk av forskningsprojektet. För byggnader är endast de avskrivningskostnader stödberättigande som motsvarar forskningsprojektets varaktighet, beräknade på grundval av god redovisningssed. För mark är kostnader för överlåtelse på affärsmässiga villkor eller faktiska kapitalkostnader stödberättigande. |
| --- | --- |

c)

Kostnader för byggnader och mark, i den utsträckning och under den tid som de tas i anspråk av forskningsprojektet. För byggnader är endast de avskrivningskostnader stödberättigande som motsvarar forskningsprojektets varaktighet, beräknade på grundval av god redovisningssed. För mark är kostnader för överlåtelse på affärsmässiga villkor eller faktiska kapitalkostnader stödberättigande.

| d) | Kostnader för kontraktsforskning, tekniskt kunnande och patent, som har köpts eller hyrts in från utomstående källor till marknadspris, där transaktionen har genomförts på normala villkor och utan någon samverkan, samt kostnader för konsulttjänster och motsvarande tjänster som uteslutande används i samband med själva forskningen. |
| --- | --- |

d)

Kostnader för kontraktsforskning, tekniskt kunnande och patent, som har köpts eller hyrts in från utomstående källor till marknadspris, där transaktionen har genomförts på normala villkor och utan någon samverkan, samt kostnader för konsulttjänster och motsvarande tjänster som uteslutande används i samband med själva forskningen.

| e) | Andra allmänna omkostnader som direkt uppkommit till följd av projektet. |
| --- | --- |

e)

Andra allmänna omkostnader som direkt uppkommit till följd av projektet.

| f) | Andra driftskostnader, inklusive kostnader för materiel, lager och liknande produkter, som uppkommit till omedelbar följd av forskningsverksamheten. |
| --- | --- |

f)

Andra driftskostnader, inklusive kostnader för materiel, lager och liknande produkter, som uppkommit till omedelbar följd av forskningsverksamheten.

6.   Alla stödberättigande kostnader ska allokeras till en viss kategori av forskning och utveckling.

Artikel 26

Stöd till tekniska genomförbarhetsstudier

1.   Stöd för tekniska genomförbarhetsstudier inför industriell forskning eller experimentell utvecklingsverksamhet ska vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget, om villkoren i punkterna 2 och 3 är uppfyllda.

2.   Stödnivån får inte överskrida

| a) | För små och medelstora företag, 75 % för studier inför industriell forskning och 50 % för studier inför experimentell utvecklingsverksamhet. |
| --- | --- |

a)

För små och medelstora företag, 75 % för studier inför industriell forskning och 50 % för studier inför experimentell utvecklingsverksamhet.

| b) | För stora företag, 65 % för studier inför industriell forskning och 40 % för studier inför experimentell utvecklingsverksamhet. |
| --- | --- |

b)

För stora företag, 65 % för studier inför industriell forskning och 40 % för studier inför experimentell utvecklingsverksamhet.

3.   De stödberättigande kostnaderna ska vara kostnaderna för studien.

Artikel 27

Stöd för små och medelstora företags kostnader för industriellt rättsskydd

1.   Stöd till små och medelstora företag för kostnader för att erhålla patent och andra rättigheter som åtnjuter industriellt rättskydd ska vara anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget, om villkoren i punkterna 2 och 3 är uppfyllda.

2.   Stödnivån ska inte överstiga den nivå som skulle ha klassificerats som projektstöd enligt artikel 25.3 och 25.4 för den forskningsverksamhet som först ledde till de rättigheter som åtnjuter industriellt rättsskydd.

3.   Följande kostnader är stödberättigande:

| a) | Alla kostnader som föregår beviljandet av rättigheten i den första jurisdiktionen, inbegripet kostnader för att utarbeta, lämna in och fullfölja ansökan och kostnader för att förnya ansökan innan rättigheten har beviljats. |
| --- | --- |

a)

Alla kostnader som föregår beviljandet av rättigheten i den första jurisdiktionen, inbegripet kostnader för att utarbeta, lämna in och fullfölja ansökan och kostnader för att förnya ansökan innan rättigheten har beviljats.

| b) | Översättning och andra kostnader för att få rättigheten beviljad eller godkänd i andra jurisdiktioner. |
| --- | --- |

b)

Översättning och andra kostnader för att få rättigheten beviljad eller godkänd i andra jurisdiktioner.

| c) | Kostnader för att försvara rättighetens giltighet under den formella handläggningen av ansökan och eventuella invändningsförfaranden, även om sådana kostnader uppkommer efter det att rättigheten beviljats. |
| --- | --- |

c)

Kostnader för att försvara rättighetens giltighet under den formella handläggningen av ansökan och eventuella invändningsförfaranden, även om sådana kostnader uppkommer efter det att rättigheten beviljats.

Artikel 28

Stöd till forskning och utveckling inom jordbrukssektorn

1.   Stöd till forskning och utveckling som avser produkter som förtecknas i bilaga I till EG-fördraget ska vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget, om det uppfyller följande villkor:

| a) | Om det är av allmänt intresse för den berörda sektorn eller delsektorn. |
| --- | --- |

a)

Om det är av allmänt intresse för den berörda sektorn eller delsektorn.

| b) | Innan forskningen påbörjas ska information om den samt målet för den publiceras på Internet. Ett ungefärligt datum för resultaten och var på Internet de kommer att publiceras, samt en uppgift om att resultatet kommer att vara gratis tillgängligt, måste ingå i informationen. |
| --- | --- |

b)

Innan forskningen påbörjas ska information om den samt målet för den publiceras på Internet. Ett ungefärligt datum för resultaten och var på Internet de kommer att publiceras, samt en uppgift om att resultatet kommer att vara gratis tillgängligt, måste ingå i informationen.

| c) | Forskningsresultaten måste vara tillgängliga på Internet under minst fem år. Denna information får inte publiceras senare än någon annan information som görs tillgänglig för medlemmar i vissa organisationer. |
| --- | --- |

c)

Forskningsresultaten måste vara tillgängliga på Internet under minst fem år. Denna information får inte publiceras senare än någon annan information som görs tillgänglig för medlemmar i vissa organisationer.

| d) | Stödet ska beviljas direkt till forskningsinstitutionen eller -organisationen och får inte omfatta beviljande av icke-forskningsstöd till ett företag som producerar, förädlar eller marknadsför jordbruksprodukter, eller innebära prisstöd till tillverkare av sådana produkter. |
| --- | --- |

d)

Stödet ska beviljas direkt till forskningsinstitutionen eller -organisationen och får inte omfatta beviljande av icke-forskningsstöd till ett företag som producerar, förädlar eller marknadsför jordbruksprodukter, eller innebära prisstöd till tillverkare av sådana produkter.

2.   Stödnivån får inte överskrida 100 %.

3.   Stöd till forskning och utveckling som avser produkter som förtecknas i bilaga I till EG-fördraget och som inte uppfyller vilkoren i punkt 1 ska vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget, om det uppfyller villkoren i artiklarna 24–27.

AVSNITT 7

Utbildningsstöd

Artikel 29

Definitioner

I detta avsnitt gäller följande definitioner:

| 1. | Särskild utbildning: utbildning som omfattar undervisning som direkt och i huvudsak kan användas i arbetstagarens nuvarande eller framtida anställning i företaget och som ger färdigheter som inte alls eller endast i begränsad utsträckning kan överföras till andra företag eller arbetsområden. |
| --- | --- |

1.

Särskild utbildning: utbildning som omfattar undervisning som direkt och i huvudsak kan användas i arbetstagarens nuvarande eller framtida anställning i företaget och som ger färdigheter som inte alls eller endast i begränsad utsträckning kan överföras till andra företag eller arbetsområden.

| 2. | Allmän utbildning: utbildning som inbegriper undervisning som inte direkt eller i huvudsak kan användas i arbetstagarens nuvarande eller framtida anställning i företaget, men som ger färdigheter som i stor utsträckning kan överföras till andra företag eller arbetsområden.
  En utbildning ska anses ”allmän” till exempel i följande fall:






  a) | Om den organiseras gemensamt av flera företag som är oberoende av varandra, eller om den är öppen för anställda vid olika företag. |
| --- | --- | --- |

2.

Allmän utbildning: utbildning som inbegriper undervisning som inte direkt eller i huvudsak kan användas i arbetstagarens nuvarande eller framtida anställning i företaget, men som ger färdigheter som i stor utsträckning kan överföras till andra företag eller arbetsområden.

En utbildning ska anses ”allmän” till exempel i följande fall:

a)

Om den organiseras gemensamt av flera företag som är oberoende av varandra, eller om den är öppen för anställda vid olika företag.

| b) | Om den erkänns, intygas eller godkänns av offentliga myndigheter eller organ eller av andra organ eller institutioner som staten eller gemenskapen har givit nödvändiga befogenheter på detta område. |
| --- | --- |

b)

Om den erkänns, intygas eller godkänns av offentliga myndigheter eller organ eller av andra organ eller institutioner som staten eller gemenskapen har givit nödvändiga befogenheter på detta område.

Artikel 30

Stöd till utbildning

1.   Utbildningsstöd ska anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2, 3 och 4.

2.   Stödnivån får inte överskrida

| a) | 25 % för särskild utbildning, och |
| --- | --- |

a)

25 % för särskild utbildning, och

| b) | 60 % för allmän utbildning. |
| --- | --- |

b)

60 % för allmän utbildning.

Stödnivån kan dock höjas upp till en högsta tillåten stödnivå på 80 % enligt följande:

| a) | Med 10 procentenheter om utbildningen avser arbetstagare med funktionshinder eller mindre gynnade kategorier av arbetstagare. |
| --- | --- |

a)

Med 10 procentenheter om utbildningen avser arbetstagare med funktionshinder eller mindre gynnade kategorier av arbetstagare.

| b) | Med 10 procentenheter om stödet ges till medelstora företag och med 20 procentenheter om stödet ges till små företag. |
| --- | --- |

b)

Med 10 procentenheter om stödet ges till medelstora företag och med 20 procentenheter om stödet ges till små företag.

3.   Om stödprojektet omfattar både särskild och allmän utbildning, som inte kan särskiljas för att beräkna stödnivån, och om det inte är möjligt att fastställa om utbildningsprojektet är av särskild eller allmän karaktär, ska de stödnivåer som gäller särskild utbildning vara tillämpliga.

4.   De stödberättigande kostnaderna i ett utbildningsprojekt ska vara följande:

| a) | Personalkostnader för lärare. |
| --- | --- |

a)

Personalkostnader för lärare.

| b) | Resekostnader för lärare och deltagare, inklusive logi. |
| --- | --- |

b)

Resekostnader för lärare och deltagare, inklusive logi.

| c) | Andra löpande utgifter som material och utrustning som har ett direkt samband med projektet. |
| --- | --- |

c)

Andra löpande utgifter som material och utrustning som har ett direkt samband med projektet.

| d) | Avskrivning av hjälpmedel och utrustning, i den utsträckning de används uteslutande för utbildningsprojektet. |
| --- | --- |

d)

Avskrivning av hjälpmedel och utrustning, i den utsträckning de används uteslutande för utbildningsprojektet.

| e) | Kostnader för vägledning och rådgivning i samband med utbildningsprojektet. |
| --- | --- |

e)

Kostnader för vägledning och rådgivning i samband med utbildningsprojektet.

| f) | Personalkostnader för deltagarna och allmänna indirekta kostnader (administrativa kostnader, hyra, allmänna omkostnader) upp till totalbeloppet för de andra stödberättigande kostnader som anges i a–e. När det gäller den senare typen av kostnader kan endast de timmar då deltagarna verkligen deltar i utbildning beaktas, dvs. efter det att eventuell produktiv tid har dragits av. |
| --- | --- |

f)

Personalkostnader för deltagarna och allmänna indirekta kostnader (administrativa kostnader, hyra, allmänna omkostnader) upp till totalbeloppet för de andra stödberättigande kostnader som anges i a–e. När det gäller den senare typen av kostnader kan endast de timmar då deltagarna verkligen deltar i utbildning beaktas, dvs. efter det att eventuell produktiv tid har dragits av.

AVSNITT 8

Stöd till mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder

Artikel 31

Sysselsättningsstöd i form av lönesubventioner för anställning av mindre gynnade kategorier av arbetstagare

1.   Stödordningar för rekrytering av mindre gynnade kategorier av arbetstagare ska anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget, om det uppfyller villkoren i punkterna 2–5.

2.   Stödnivån ska inte överskrida 50 % av de stödberättigande kostnaderna.

3.   Stödberättigande kostnader ska vara lönekostnaderna under en period om högst tolv månader efter anställningen.

4.   Om anställningen inte medför en nettoökning av antalet anställda i det berörda företaget, måste befattningen eller befattningarna ha blivit vakanta efter frivillig uppsägning, funktionshinder, pension av åldersskäl, frivillig minskning av arbetstid eller avskedande på grund av tjänstefel och inte till följd av uppsägningar på grund av arbetsbrist.

5.   Med undantag av de fall som rör avskedande på grund av tjänstefel ska den arbetstagare som hör till kategorin mindre gynnade kategorier av arbetstagare ha rätt till fortlöpande anställning under minst tolv månader. Som ett undantag från denna regel får medlemsstaterna begränsa anställningens varaktighet till den minimiperiod som är förenlig med deras nationella lagstiftning om anställningsavtal. Stödet ska då minskas i proportion till detta.

Artikel 32

Anställningsstöd för arbetstagare med funktionshinder i form av lönesubventioner

1.   Stödordningar till rekrytering av arbetstagare med funktionshinder i form av lönesubventioner ska anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget, om det uppfyller villkoren i punkterna 2–5.

2.   Stödnivån ska inte överskrida 60 % av de stödberättigande kostnaderna.

3.   De stödberättigande kostnaderna ska vara lönekostnaderna under hela den tid då arbetstagaren med funktionshinder är anställd.

4.   Om anställningen inte medför en nettoökning av antalet anställda i det berörda företaget, måste befattningen eller befattningarna ha blivit vakanta efter frivillig uppsägning, funktionshinder, pension av åldersskäl, frivillig minskning av arbetstid eller avskedande på grund av tjänstefel och inte till följd av uppsägningar på grund av arbetsbrist.

5.   Med undantag av fall som rör avskedande på grund av tjänstefel ska arbetstagare med funktionshinder ha rätt till fortlöpande anställning under minst tolv månader. I undantagsfall får medlemsstaterna begränsa anställningens varaktighet till den minimiperiod som är förenlig med deras nationella lagstiftning om anställningsavtal och stödet ska då minskas i proportion till detta.

Artikel 33

Anställningsstöd för arbetstagare med funktionshinder som ersättning för extra utgifter

1.   Stödordningar som ersätter de extra utgifterna för att anställa arbetstagare med funktionshinder ska anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 i fördraget och undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget, om det uppfyller villkoren i punkterna 2 och 3.

2.   Stödnivån ska inte överskrida 100 % av de stödberättigande kostnaderna.

3.   De stödberättigande kostnaderna ska vara andra kostnader än lönekostnader som arbetsgivaren måste bära och som tillkommer utöver de kostnader som företaget skulle ha ådragit sig om det hade anställt arbetstagare utan funktionshinder

Följande kostnader är stödberättigande:

| a) | Kostnader för att anpassa lokalerna. |
| --- | --- |

a)

Kostnader för att anpassa lokalerna.

| b) | Kostnader för att anställa personal som endast ägnar sig åt att hjälpa arbetstagare med funktionshinder. |
| --- | --- |

b)

Kostnader för att anställa personal som endast ägnar sig åt att hjälpa arbetstagare med funktionshinder.

| c) | Kostnader för att anpassa eller köpa utrustning eller för att köpa och validera programvara för att användas av arbetstagare med funktionshinder, bland annat anpassad teknisk utrustning eller tekniska stödsystem, som tillkommer utöver dem som stödmottagaren skulle ha ådragit sig om företaget hade anställt arbetstagare utan funktionshinder. |
| --- | --- |

c)

Kostnader för att anpassa eller köpa utrustning eller för att köpa och validera programvara för att användas av arbetstagare med funktionshinder, bland annat anpassad teknisk utrustning eller tekniska stödsystem, som tillkommer utöver dem som stödmottagaren skulle ha ådragit sig om företaget hade anställt arbetstagare utan funktionshinder.

| d) | Om det stödmottagande företaget tillhandahåller skyddad anställning, kostnaderna för att bygga, installera eller bygga ut den berörda anläggningen, och alla kostnader för administration och transport som härrör direkt från anställningen av arbetstagare med funktionshinder. |
| --- | --- |

d)

Om det stödmottagande företaget tillhandahåller skyddad anställning, kostnaderna för att bygga, installera eller bygga ut den berörda anläggningen, och alla kostnader för administration och transport som härrör direkt från anställningen av arbetstagare med funktionshinder.

| e) | Om stödmottagaren tillhandahåller anställning med stöd, alla administrations- och transportkostnader som direkt härör från anställningen av arbetstagare med funktionshinder. |
| --- | --- |

e)

Om stödmottagaren tillhandahåller anställning med stöd, alla administrations- och transportkostnader som direkt härör från anställningen av arbetstagare med funktionshinder.

KAPITEL III

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 34

Upphävande

Förordning (EG) nr 70/2001, förordning (EG) nr 68/2001, förordning (EG) nr 2204/2002 samt förordning (EG) nr 1628/2006 upphävs härmed.

Hänvisningar till de upphävda förordningarna ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 35

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning ska gälla för stöd som beviljats före dess ikraftträdande, om stödet uppfyller samtliga villkor i förordningen, med undantag för artikel 9.1–3.

2.   Allt stöd som beviljats före den [31 december 2008] och som inte uppfyller villkoren i förordningen, men uppfyller villkoren i förordning (EG) nr 70/2001, förordning (EG) nr 68/2001, förordning (EG) nr 2204/2002 samt förordning (EG) nr 1628/2006 ska undantas från kravet på anmälan i artikel 88.3 i fördraget.

Allt annat stöd som beviljats innan denna förordning träder i kraft och som inte uppfyller villkoren vare sig i denna förordning eller i någon av de förordningar som anges i föregående stycke kommer att bedömas av kommissionen i enlighet med relevanta rambestämmelser, riktlinjer, meddelanden och tillkännagivanden.

3.   De stödordningar som omfattas av denna förordning ska vid utgången av förordningens giltighetstid fortsätta att omfattas av den under en anpassningsperiod på sex månader, dock med undantag för regionala stödordningar. De regionala stödordningar som undantas enligt förordning (EG) nr 1628/2006 ska upphöra att gälla den dag då de godkända regionalstödskartorna upphör att gälla.

Artikel 36

Ikraftträdande och tillämplighet

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas till och med den 31 december 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den [...]

På kommissionens vägnar

[...]

Ledamot av kommissionen

BILAGA I

DEFINITION AV SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG

Artikel 1

Företag

Som ett företag betraktas varje enhet som bedriver en ekonomisk verksamhet, oberoende av enhetens juridiska form. Som företag anses således sådana enheter som utövar ett hantverk eller annan verksamhet enskilt eller inom familjen, personsammanslutningar eller föreningar som bedriver en regelbunden ekonomisk verksamhet.

Artikel 2

Personalstyrka och finansiella trösklar som definition av olika företagskategorier

1.   Kategorin mikroföretag samt små och medelstora företag utgörs av företag som sysselsätter färre än 250 personer och vars årsomsättning inte överstiger 50 miljoner euro eller vars balansomslutning inte överstiger 43 miljoner euro per år.

2.   Inom kategorin små och medelstora företag definieras små företag som företag som sysselsätter färre än 50 personer och vars omsättning eller balansomslutning inte överstiger 10 miljoner euro per år.

3.   Inom kategorin små och medelstora företag definieras mikroföretag som företag som sysselsätter färre än 10 personer och vars omsättning eller balansomslutning inte överstiger 2 miljoner euro per år.

Artikel 3

Typer av företag som beaktas vid beräkning av personalstyrkan och de finansiella beloppen

1.   ”Fristående företag” är de företag som inte betecknas som partnerföretag enligt punkt 2 eller anknutet företag enligt punkt 3.

2.   ”Partnerföretag” är de företag som inte betecknas som anknutna företag enligt punkt 3 och mellan vilka det finns följande förbindelse: ett företag (företag i tidigare marknadsled) innehar ensamt eller tillsammans med ett eller flera andra anknutna företag enligt punkt 3 minst 25 % av kapitalet eller rösterna i ett annat företag (företag i senare marknadsled).

Ett företag kan dock betecknas som fristående, och alltså inte anses ha ett partnerföretag, även om tröskelvärdet på 25 % har uppnåtts eller överskridits, om det gäller följande kategorier av investerare och dessa enskilt eller tillsammans inte är anknutna i den mening som avses i punkt 3 till det berörda företaget:

| a) | Offentliga investeringsbolag, riskkapitalbolag, fysiska personer eller grupper av fysiska personer som regelbundet ägnar sig åt riskkapitalinvesteringar (så kallade business angels) och som investerar eget kapital i icke börsnoterade företag, förutsatt att dessa ”business angels” sammanlagda investering i ett och samma företag inte överstiger 1 250 000 euro. |
| --- | --- |

a)

Offentliga investeringsbolag, riskkapitalbolag, fysiska personer eller grupper av fysiska personer som regelbundet ägnar sig åt riskkapitalinvesteringar (så kallade business angels) och som investerar eget kapital i icke börsnoterade företag, förutsatt att dessa ”business angels” sammanlagda investering i ett och samma företag inte överstiger 1 250 000 euro.

| b) | Universitet eller forskningscentra utan vinstsyfte. |
| --- | --- |

b)

Universitet eller forskningscentra utan vinstsyfte.

| c) | Institutionella investerare, inklusive regionala utvecklingsfonder. |
| --- | --- |

c)

Institutionella investerare, inklusive regionala utvecklingsfonder.

| d) | Självständiga lokala myndigheter som har en årlig budget som understiger 10 miljoner euro och som har färre än 5 000 invånare. |
| --- | --- |

d)

Självständiga lokala myndigheter som har en årlig budget som understiger 10 miljoner euro och som har färre än 5 000 invånare.

3.   ”Anknutna företag” är de företag som mellan sig upprätthåller en av följande förbindelser:

| a) | Ett företag innehar en majoritet av rösterna för aktierna eller andelarna i ett annat företag. |
| --- | --- |

a)

Ett företag innehar en majoritet av rösterna för aktierna eller andelarna i ett annat företag.

| b) | Ett företag har rätt att utse eller entlediga en majoritet av ledamöterna i ett annat företags styrelse, ledning eller tillsynsorgan. |
| --- | --- |

b)

Ett företag har rätt att utse eller entlediga en majoritet av ledamöterna i ett annat företags styrelse, ledning eller tillsynsorgan.

| c) | Ett företag har rätt att utöva ett bestämmande inflytande över ett annat företag enligt ett avtal som är slutet med detta eller enligt en bestämmelse i det företagets stadgar. |
| --- | --- |

c)

Ett företag har rätt att utöva ett bestämmande inflytande över ett annat företag enligt ett avtal som är slutet med detta eller enligt en bestämmelse i det företagets stadgar.

| d) | Ett företag som är aktieägare eller delägare i ett annat företag förfogar till följd av en överenskommelse med andra aktieägare eller delägare i företaget ensamt över en majoritet av rösterna för aktierna eller andelarna i det företaget. |
| --- | --- |

d)

Ett företag som är aktieägare eller delägare i ett annat företag förfogar till följd av en överenskommelse med andra aktieägare eller delägare i företaget ensamt över en majoritet av rösterna för aktierna eller andelarna i det företaget.

Ett bestämmande inflytande anses inte föreligga då de investerare som avses i punkt 2 andra stycket inte direkt eller indirekt deltar i förvaltningen av det berörda företaget, dock utan att detta påverkar deras rättigheter som aktieägare eller delägare.

De företag som upprätthåller någon av de förbindelser som avses i första stycket via ett eller flera andra företag eller via de investerare som avses i punkt 2 ska också anses som anknutna företag.

De företag som befinner sig i någon av ovanstående situationer via en fysisk person eller en grupp fysiska personer i samverkan ska anses som anknutna företag, om de helt eller delvis bedriver sin verksamhet på samma eller angränsande marknader.

Som angränsande marknad ska betraktas marknaden för en produkt eller en tjänst i ett tidigare eller senare marknadsled.

4.   Utom i de fall som avses i punkt 2 andra stycket, kan ett företag inte anses tillhöra SMF-kategorin, om 25 % eller mer av dess kapital eller dess röstandel direkt eller indirekt kontrolleras av ett eller flera offentliga organ, individuellt eller gemensamt.

5.   Företagen får avge en försäkran om sin status som fristående företag, partnerföretag eller anknutet företag och om uppgifter rörande trösklarna i artikel 2. Även om kapitalspridningen inte gör det möjligt att exakt veta vem som innehar kapitalet, får företaget avge en sådan försäkran om det kan försäkra att det har rimliga skäl att anta att det inte till 25 % eller mer ägs av ett företag eller gemensamt av anknutna företag eller via fysiska personer eller grupper av fysiska personer. En sådan försäkran avges utöver de kontroller som föreskrivs i medlemsstaternas eller gemenskapens lagstiftning.

Artikel 4

Uppgifter som behövs för att beräkna personalstyrkan och de finansiella beloppen samt referensperiod

1.   Uppgifterna för beräkning av personalstyrkan och de finansiella beloppen ska hämtas från det senast godkända räkenskapsåret och beräknas på årsbasis. De finns tillgängliga från och med att räkenskaperna har godkänts. Omsättningen ska beräknas exkl. mervärdesskatt och andra indirekta skatter.

2.   Om uppgifterna om ett företag beräknade på årsbasis vid datum för bokslut överstiger eller understiger de trösklar som anges i artikel 2 för personalstyrkan eller för de finansiella beloppen, erhåller eller förlorar företaget sin status av medelstort företag, litet företag eller mikroföretag först om detta inträffar under två på varandra följande år.

3.   Om företaget är nyetablerat och bokslutet ännu inte har blivit godkänt, ska uppgifterna i fråga grunda sig på en skälig uppskattning som görs under räkenskapsåret.

Artikel 5

Personalstyrkan

Personalstyrkan motsvarar antalet årsarbetskrafter, det vill säga antalet personer som på heltid arbetat i företaget eller för företagets räkning under hela referensåret. Det arbete som utförs av personer som inte har arbetat hela året, som har arbetat deltid, oberoende av varaktighet, eller som utfört säsongsarbete ska beräknas som delar av årsarbetskrafter. Personalstyrkan utgörs av

| a) | Anställda. |
| --- | --- |

a)

Anställda.

| b) | Personer som arbetar för företaget och som har en underordnad ställning i förhållande till detta och som i nationell rätt jämställs med löntagare. |
| --- | --- |

b)

Personer som arbetar för företaget och som har en underordnad ställning i förhållande till detta och som i nationell rätt jämställs med löntagare.

| c) | De ägare som driver företaget. |
| --- | --- |

c)

De ägare som driver företaget.

| d) | De delägare som utövar en regelbunden verksamhet i företaget och som erhåller ekonomiska förmåner från företaget. |
| --- | --- |

d)

De delägare som utövar en regelbunden verksamhet i företaget och som erhåller ekonomiska förmåner från företaget.

Lärlingar och studerande under yrkesutbildning som omfattas av lärlings- eller yrkesutbildningsavtal ska inte räknas in vid beräkningen av personalstyrkan. Den tid som utgörs av mödraledighet eller föräldraledighet ska inte räknas in.

Artikel 6

Fastställande av uppgifterna om företaget

1.   I fråga om ett fristående företag ska fastställandet av uppgifterna, inklusive personalstyrkan, göras enbart på grundval av företagets egna räkenskaper.

2.   Uppgifterna, inklusive personalstyrkan, om ett företag som har partnerföretag eller anknutna företag ska beräknas på grundval av räkenskaperna och andra uppgifter om företaget eller – om sådana finns – företagets konsoliderade räkenskaper eller de konsoliderade räkenskaperna där företaget räknats in genom konsolidering.

Till uppgifterna i första stycket ska aggregeras uppgifterna om det berörda företagets eventuella partnerföretag som befinner sig i ett omedelbart tidigare eller senare marknadsled i förhållande till det berörda företaget. Uppgifterna ska aggregeras i proportion till andelen av kapitalet eller rösträtten (den högsta av dessa båda andelar). Vid korsvist ägande ska den största andelen tillämpas.

Till uppgifterna i det första och andra stycket ska läggas 100 % av uppgifterna för de eventuella företag som är direkt eller indirekt anknutna till det berörda företaget och som inte redan har tagits med i räkenskaperna genom konsolidering.

3.   Vid tillämpningen av punkt 2 ska uppgifterna om de företag som är anknutna till det berörda företaget hämtas från räkenskaperna och andra uppgifter, konsoliderade om sådana finns. Till dessa ska läggas 100 % av uppgifterna för de företag som är anknutna till dessa partnerföretag, såvida inte uppgifterna om dessa har räknats in genom konsolidering

Vid tillämpningen av punkt 2 ska uppgifterna om de företag som är anknutna till det berörda företaget hämtas från räkenskaperna och andra uppgifter, konsoliderade om sådana finns. Till dessa ska aggregeras proportionellt uppgifterna om de eventuella partnerföretagen till dessa anknutna företag som befinner sig i ett omedelbart tidigare eller senare marknadsled i förhållande till dessa, om de inte redan har räknats in i de konsoliderade räkenskaperna i en proportion som motsvarar minst den procentsats som anges i punkt 2 andra stycket.

4.   När personalstyrkan inte framgår av de konsoliderade räkenskaperna, ska den beräknas genom att proportionellt aggregera uppgifterna om de företag till vilka detta företag är partnerföretag och lägga till uppgifterna om de företag till vilka det är anknutet.

BILAGA II

FORMULÄR FÖR TILLHANDAHÅLLANDE AV SAMMANFATTANDE UPPGIFTER FÖR FORSKNING OCH UTVECKLING ENLIGT DET UTVIDGADE RAPPORTERINGSKRAVET

| 1. | Stödmottagare (företagets eller företagens namn, små eller medelstora företag eller inte): |
| --- | --- |

1.

Stödmottagare (företagets eller företagens namn, små eller medelstora företag eller inte):

| 2. | Stödordningens/stödordningarnas referensnummer (kommissionens referensnummer för de gällande stödordningar enligt vilka stödet beviljas): |
| --- | --- |

2.

Stödordningens/stödordningarnas referensnummer (kommissionens referensnummer för de gällande stödordningar enligt vilka stödet beviljas):

| 3. | Offentligt organ/offentliga organ som beviljar stödet (de beviljande myndigheternas namn och kontaktuppgifter): |
| --- | --- |

3.

Offentligt organ/offentliga organ som beviljar stödet (de beviljande myndigheternas namn och kontaktuppgifter):

| 4. | Medlemsstat där projektet eller åtgärden utförs: |
| --- | --- |

4.

Medlemsstat där projektet eller åtgärden utförs:

| 5. | Slag av projekt eller åtgärd: |
| --- | --- |

5.

Slag av projekt eller åtgärd:

| 6. | Kort beskrivning av projektet eller åtgärden: |
| --- | --- |

6.

Kort beskrivning av projektet eller åtgärden:

| 7. | Stödberättigande kostnader i euro (i tillämpliga fall): |
| --- | --- |

7.

Stödberättigande kostnader i euro (i tillämpliga fall):

| 8. | Diskonterat stödbelopp (brutto) i euro: |
| --- | --- |

8.

Diskonterat stödbelopp (brutto) i euro:

| 9. | Stödnivå (bruttobidragsekvivalent i procent): |
| --- | --- |

9.

Stödnivå (bruttobidragsekvivalent i procent):

| 10. | Eventuella villkor för utbetalning av det föreslagna stödet: |
| --- | --- |

10.

Eventuella villkor för utbetalning av det föreslagna stödet:

| 11. | Planerat start- och slutdatum för projektet eller åtgärden: |
| --- | --- |

11.

Planerat start- och slutdatum för projektet eller åtgärden:

| 12. | Datum då stödet beviljades: |
| --- | --- |

12.

Datum då stödet beviljades:

FORMULÄR FÖR SAMMANFATTANDE UPPGIFTER OM STÖD TILL STORA INVESTERINGSPROJEKT DÄR STÖDET INTE ÖVERSTIGER TRÖSKELNIVÅERNA I ARTIKEL 9.4

| 1. | Stödmottagare (företagets eller företagens namn): |
| --- | --- |

1.

Stödmottagare (företagets eller företagens namn):

| 2. | Stödordningens/stödordningarnas referensnummer (kommissionens referensnummer för de gällande stödordningar enligt vilka stödet beviljas): |
| --- | --- |

2.

Stödordningens/stödordningarnas referensnummer (kommissionens referensnummer för de gällande stödordningar enligt vilka stödet beviljas):

| 3. | Offentligt organ/offentliga organ som beviljar stödet (de beviljande myndigheternas namn och kontaktuppgifter): |
| --- | --- |

3.

Offentligt organ/offentliga organ som beviljar stödet (de beviljande myndigheternas namn och kontaktuppgifter):

| 4. | Medlemsstat där investeringen görs: |
| --- | --- |

4.

Medlemsstat där investeringen görs:

| 5. | Region (NUTS III-nivå) där investeringen görs: |
| --- | --- |

5.

Region (NUTS III-nivå) där investeringen görs:

| 6. | Kommun (tidigare NUTS V-nivå, nu LAU 2-nivå) där investeringen görs: |
| --- | --- |

6.

Kommun (tidigare NUTS V-nivå, nu LAU 2-nivå) där investeringen görs:

| 7. | Slag av projekt (grundande av en ny anläggning, utvidgning av en befintlig anläggning, omställning av produktionen i en anläggning till nya produkter eller en grundläggande ändring av hela produktionsprocessen i en befintlig anläggning): |
| --- | --- |

7.

Slag av projekt (grundande av en ny anläggning, utvidgning av en befintlig anläggning, omställning av produktionen i en anläggning till nya produkter eller en grundläggande ändring av hela produktionsprocessen i en befintlig anläggning):

| 8. | Produkter som tillverkas eller tjänster som tillhandahålls genom investeringsprojektet (med Prodcom/Nace-kod eller CPA-nomenklatur för projekt inom tjänstesektorn): |
| --- | --- |

8.

Produkter som tillverkas eller tjänster som tillhandahålls genom investeringsprojektet (med Prodcom/Nace-kod eller CPA-nomenklatur för projekt inom tjänstesektorn):

| 9. | Kort beskrivning av investeringsprojektet: |
| --- | --- |

9.

Kort beskrivning av investeringsprojektet:

| 10. | Diskonterade stödberättigande kostnader för investeringsprojektet (i euro): |
| --- | --- |

10.

Diskonterade stödberättigande kostnader för investeringsprojektet (i euro):

| 11. | Diskonterat stödbelopp (brutto) i euro: |
| --- | --- |

11.

Diskonterat stödbelopp (brutto) i euro:

| 12. | Stödnivå (bruttobidragsekvivalent i procent): |
| --- | --- |

12.

Stödnivå (bruttobidragsekvivalent i procent):

| 13. | Eventuella villkor för utbetalning av det föreslagna stödet: |
| --- | --- |

13.

Eventuella villkor för utbetalning av det föreslagna stödet:

| 14. | Planerat start- och slutdatum för projektet: |
| --- | --- |

14.

Planerat start- och slutdatum för projektet:

| 15. | Datum då stödet beviljades: |
| --- | --- |

15.

Datum då stödet beviljades:

---

(1)  EGT L 142, 14.5.1988, s. 1.

1

(2)  EUT C 210, 8.9.2007, s. 14.

2

(3)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 33.

3

(4)  EUT L 63, 28.2.2004, s. 22.

4

(5)  EGT C 235, 21.8.2001, s. 3.

5

(6)  EUT C 194, 18.8.2006, s. 2.

6

(7)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 20.

7

(8)  EGT L 337, 13.12.2002, s. 3.

8

(9)  EGT C 45, 17.2. 1996, s. 5.

9

(10)  EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

10

(11)  EGT C 37, 3.2.2001, s. 3.

11

(12)  EUT C 54, 4.3.2006, s. 13.

12

(13)  EGT L 205, 2.8.2002, s. 1.

13

(14)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

14

(15)  EUT L 302, 1.11.2006, s. 29.

15

(16)  EGT C 71, 11.3.2000, s. 14.

16

(17)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

17

(18)  EUT C 194, 18.8.2006, s. 2.

18

(19)  EGT C 45, 17.2.1996, s. 5.

19

(20)  EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

20

(21)  EGT C 48, 13.2.1998, s. 2.

21

(22)  EGT L 17, 21.1.2000, s. 22.

22

(23)  NACE-kod XXX.

23

(24)  EGT L 182, 3.7.1987, s. 36.

24

(25)  EUT C 54, 4.3.2006, s. 13.

25

(26)  EUT L 379, 28.12.2006, s. 5.

26

(27)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

27

(28)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

28

(29)  EGT L 184, 27.7.1993, s. 1.

29

(30)  EGT L 257, 10.10.1996, s. 26
  .

30

.

(31)  EUT L 52, 21.2.2004, s. 50.

31

(32)  Detta förslag föregriper inte kommissionens ståndpunkter i samband med den pågående översynen av miljöskyddsriktlinjerna, särskilt när det gäller stödnivåer. Med tanke på den förenklade beräkningsmetod som används i denna förordning kommer under alla omständigheter de högsta tillåtna stödnivåer som anges i denna förordning att ligga under de högsta tillåtna stödnivåer som fastställs i riktlinjerna, som bygger på en mer detaljerad beräkningsmetod.

32

(33)  Se fotnot 32.

33

(34)  Se fotnot 32.

34

(35)  Se fotnot 32.

35

(36)  Se fotnot 32.

36

(37)  Se fotnot 32.

37

(38)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51.

38

---