# Euroopan unionin C 39/2020

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 39 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta5. helmikuu 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 39

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta5. helmikuu 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Alueiden komitea |
| 2020/C 39/01 | Euroopan alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävien toimielinten välisten neuvottelujen edistyminen | 1 |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| 2020/C 39/02 | Euroopan alueiden komitean päätöslauselma – Talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta 2019 ja vuotuista kasvuselvitystä 2020 ennakoiden | 7 |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| 2020/C 39/03 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Suositukset menestyksekkäiden aluekehitysstrategioiden suunnittelemiseksi vuoden 2020 jälkeiselle ajalle | 11 |
| | LAUSUNNOT |
| 2020/C 39/04 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Koheesiopolitiikkaa koskevan viestinnän parantaminen | 16 |
| 2020/C 39/05 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta AK:n panos uudistettuun alueelliseen toimintasuunnitelmaan, painopisteenä erityisesti paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet | 21 |
| 2020/C 39/06 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kestävä Eurooppa vuoteen 2030 mennessä: YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden, ekologisen siirtymän ja Pariisin ilmastonmuutossopimuksen jatkotoimet | 27 |
| 2020/C 39/07 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Puhtaan energian säädöspaketin täytäntöönpano: kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat ilmastoa ja aktiivi- ja passiivienergiaa koskevan paikallisen ja alueellisen hallintomallin välineenä | 33 |
| 2020/C 39/08 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Alueiden ja kuntien panos uuteen EU:n pk-yrityspolitiikan kehykseen | 38 |
| 2020/C 39/09 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Täytäntöönpanoraportti julkisista hankinnoista | 43 |
| 2020/C 39/10 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Parempaa sääntelyä: tilannearvio ja sitoumuksessa pysyminen | 48 |
| 2020/C 39/11 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Aktiivisena ja terveenä ikääntyminen | 53 |
| 2020/C 39/12 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan hiilialueiden sosioekonominen rakennemuutos | 58 |
| 2020/C 39/13 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Afrikkalainen sikarutto ja EU:n sianlihamarkkinat | 62 |
| 2020/C 39/14 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Laiduntalous | 65 |
| 2020/C 39/15 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Tutkimusinfrastruktuurit – eurooppalaisen tutkimusalueen tulevaisuus alueellisesta ja rajatylittävästä näkökulmasta | 68 |
| 2020/C 39/16 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpano toteuttamalla innovatiivinen ja kestäväpohjainen energiakäänne alue- ja paikallistasolla | 72 |
| 2020/C 39/17 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Älykkäät kaupungit: uusia haasteita oikeudenmukaiseen siirtymään kohti ilmastoneutraaliutta – miten kestävän kehityksen tavoitteet saavutetaan todellisissa olosuhteissa? | 78 |
| 2020/C 39/18 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Digitaalinen Eurooppa kaikille: älykkäiden ja osallistavien ratkaisujen toteuttaminen paikallistasolla | 83 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

2020/C 39/01

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävien toimielinten välisten neuvottelujen edistyminen

1

PÄÄTÖSLAUSELMAT

2020/C 39/02

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma – Talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta 2019 ja vuotuista kasvuselvitystä 2020 ennakoiden

7

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

2020/C 39/03

Euroopan alueiden komitean lausunto – Suositukset menestyksekkäiden aluekehitysstrategioiden suunnittelemiseksi vuoden 2020 jälkeiselle ajalle

11

LAUSUNNOT

2020/C 39/04

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Koheesiopolitiikkaa koskevan viestinnän parantaminen

16

2020/C 39/05

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta AK:n panos uudistettuun alueelliseen toimintasuunnitelmaan, painopisteenä erityisesti paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet

21

2020/C 39/06

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kestävä Eurooppa vuoteen 2030 mennessä: YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden, ekologisen siirtymän ja Pariisin ilmastonmuutossopimuksen jatkotoimet

27

2020/C 39/07

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Puhtaan energian säädöspaketin täytäntöönpano: kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat ilmastoa ja aktiivi- ja passiivienergiaa koskevan paikallisen ja alueellisen hallintomallin välineenä

33

2020/C 39/08

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Alueiden ja kuntien panos uuteen EU:n pk-yrityspolitiikan kehykseen

38

2020/C 39/09

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Täytäntöönpanoraportti julkisista hankinnoista

43

2020/C 39/10

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Parempaa sääntelyä: tilannearvio ja sitoumuksessa pysyminen

48

2020/C 39/11

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Aktiivisena ja terveenä ikääntyminen

53

2020/C 39/12

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan hiilialueiden sosioekonominen rakennemuutos

58

2020/C 39/13

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Afrikkalainen sikarutto ja EU:n sianlihamarkkinat

62

2020/C 39/14

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Laiduntalous

65

2020/C 39/15

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Tutkimusinfrastruktuurit – eurooppalaisen tutkimusalueen tulevaisuus alueellisesta ja rajatylittävästä näkökulmasta

68

2020/C 39/16

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpano toteuttamalla innovatiivinen ja kestäväpohjainen energiakäänne alue- ja paikallistasolla

72

2020/C 39/17

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Älykkäät kaupungit: uusia haasteita oikeudenmukaiseen siirtymään kohti ilmastoneutraaliutta – miten kestävän kehityksen tavoitteet saavutetaan todellisissa olosuhteissa?

78

2020/C 39/18

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Digitaalinen Eurooppa kaikille: älykkäiden ja osallistavien ratkaisujen toteuttaminen paikallistasolla

83

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/1

---

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma aiheesta ”Vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävien toimielinten välisten neuvottelujen edistyminen”

(2020/C 39/01)

I   MUUTOSEHDOTUKSET

COM(2018) 375 final

Muutosehdotus 1

32 artikla

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Sen lisäksi, mitä 31 artiklassa säädetään, jäsenvaltiot voivat tarjoutua toteuttamaan muita teknisen avun toimia vahvistaakseen jäsenvaltion viranomaisten ja tuensaajien sekä muiden, rahastojen tehokkaan hallinnoinnin ja käytön kannalta tarpeellisten kumppaneiden valmiuksia. [– –] | Sen lisäksi, mitä 31 artiklassa säädetään, jäsenvaltiot voivat tarjoutua toteuttamaan muita teknisen avun toimia vahvistaakseen jäsenvaltion viranomaisten ja tuensaajien sekä muiden, rahastojen tehokkaan hallinnoinnin ja käytön kannalta tarpeellisten kumppaneiden valmiuksia
  sekä parantaakseen paikallis- ja alueviranomaisten institutionaalisia ja hallinnollisia valmiuksia, myös täydentävillä investoinneilla laitteisiin
  . [– –] |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Sen lisäksi, mitä 31 artiklassa säädetään, jäsenvaltiot voivat tarjoutua toteuttamaan muita teknisen avun toimia vahvistaakseen jäsenvaltion viranomaisten ja tuensaajien sekä muiden, rahastojen tehokkaan hallinnoinnin ja käytön kannalta tarpeellisten kumppaneiden valmiuksia. [– –]

Sen lisäksi, mitä 31 artiklassa säädetään, jäsenvaltiot voivat tarjoutua toteuttamaan muita teknisen avun toimia vahvistaakseen jäsenvaltion viranomaisten ja tuensaajien sekä muiden, rahastojen tehokkaan hallinnoinnin ja käytön kannalta tarpeellisten kumppaneiden valmiuksia
  sekä parantaakseen paikallis- ja alueviranomaisten institutionaalisia ja hallinnollisia valmiuksia, myös täydentävillä investoinneilla laitteisiin
  . [– –]

Perustelu

Temaattisen tavoitteen 11 lakkauttaminen huomioon ottaen AK pitää tärkeänä, että kaikissa ohjelmissa varmistetaan tuki paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien kehittämiselle temaattisen tavoitteen 11 kaltaisilla toimilla.

COM(2018) 383 final/2

Muutosehdotus 2

2 artiklan 1 kohta

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelman tavoitteena on suojella ja edistää EU:n perussopimuksissa vahvistettuja perusoikeuksia ja arvoja, muun muassa tukemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita avoimen, demokraattisen ja osallisuutta edistävän yhteiskunnan säilyttämiseksi. | 1.   Ohjelman tavoitteena on suojella ja edistää EU:n perussopimuksissa vahvistettuja perusoikeuksia ja arvoja, muun muassa tukemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita,
  paikallis- ja alueviranomaisia ja näitä edustavia järjestöjä
  avoimen, demokraattisen ja osallisuutta edistävän,
  sukupuolten tasa-arvoon pohjautuvan
  yhteiskunnan säilyttämiseksi. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Ohjelman tavoitteena on suojella ja edistää EU:n perussopimuksissa vahvistettuja perusoikeuksia ja arvoja, muun muassa tukemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita avoimen, demokraattisen ja osallisuutta edistävän yhteiskunnan säilyttämiseksi.

1.   Ohjelman tavoitteena on suojella ja edistää EU:n perussopimuksissa vahvistettuja perusoikeuksia ja arvoja, muun muassa tukemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita,
  paikallis- ja alueviranomaisia ja näitä edustavia järjestöjä
  avoimen, demokraattisen ja osallisuutta edistävän,
  sukupuolten tasa-arvoon pohjautuvan
  yhteiskunnan säilyttämiseksi.

Perustelu

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaiset ovat ohjelman tuensaajia, ja näillä on myös tärkeä rooli erityisesti pyrittäessä lisäämään kansalaisten osallistumista ja puolustettaessa kansalaisten oikeuksia.

COM(2018) 383 final/2

COM(2018) 383 final/2

Muutosehdotus 3

Muutosehdotus 3

18 artiklan 2 kohta

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. | 2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia,
  erityisesti Europe Direct -tiedotuspisteiden verkoston kautta
  . Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.




  3.
     
  EU tiedottaa kaikille potentiaalisille rahoituksen saajille parhaansa mukaan erilaisista rahoitusmahdollisuuksista varmistaakseen, että mukaan saadaan erilaisia organisaatioita eri jäsenvaltioista ja kumppanimaista. Hakijoilla on käytettävissään yhteyspiste, josta saa tukea ja vastauksia hakumenettelyä koskeviin kysymyksiin ja joka voi varmistaa ennen hakemuksen lähettämistä, että hakemusasiakirja-aineisto on täydellinen. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.

2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia,
  erityisesti Europe Direct -tiedotuspisteiden verkoston kautta
  . Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.

3.
     
  EU tiedottaa kaikille potentiaalisille rahoituksen saajille parhaansa mukaan erilaisista rahoitusmahdollisuuksista varmistaakseen, että mukaan saadaan erilaisia organisaatioita eri jäsenvaltioista ja kumppanimaista. Hakijoilla on käytettävissään yhteyspiste, josta saa tukea ja vastauksia hakumenettelyä koskeviin kysymyksiin ja joka voi varmistaa ennen hakemuksen lähettämistä, että hakemusasiakirja-aineisto on täydellinen.

Perustelu

Perustelu

Rahoitusmahdollisuuksista tulee antaa mahdollisimman paljon tietoa kaikille paikallis- ja alueyhteisöille sekä kaikille muille asiasta mahdollisesti kiinnostuneille osallistujille, jotta ei käy niin, että rahoitusta saavat vain EU:n ensisijaiset kumppanit tai asiasta parhaiten perillä olevat organisaatiot.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK)

| 1. | pitää seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen ehdotettua kokoa edelleen valitettavan pienenä, mikä voi heikentää toivottua lopullista vaikutusta EU:n yksittäisillä politiikanaloilla. AK vastustaa voimakkaasti koheesiopolitiikkaan ja yhteiseen maatalouspolitiikkaan ehdotettuja budjettileikkauksia, jotka vaikuttaisivat haitallisesti EU:n alueiden ja kuntien kehitykseen. Tästä syystä AK toistaa painokkaan kehotuksensa asettaa tuleva monivuotinen rahoituskehys vähintään 1,3 prosenttiin EU-27:n bruttokansantulosta, jotta voidaan varmistaa unionin kansalaisten tarpeita, odotuksia ja heidän kannaltaan tärkeimpiä kysymyksiä vastaava talousarvio. |
| --- | --- |

1.

pitää seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen ehdotettua kokoa edelleen valitettavan pienenä, mikä voi heikentää toivottua lopullista vaikutusta EU:n yksittäisillä politiikanaloilla. AK vastustaa voimakkaasti koheesiopolitiikkaan ja yhteiseen maatalouspolitiikkaan ehdotettuja budjettileikkauksia, jotka vaikuttaisivat haitallisesti EU:n alueiden ja kuntien kehitykseen. Tästä syystä AK toistaa painokkaan kehotuksensa asettaa tuleva monivuotinen rahoituskehys vähintään 1,3 prosenttiin EU-27:n bruttokansantulosta, jotta voidaan varmistaa unionin kansalaisten tarpeita, odotuksia ja heidän kannaltaan tärkeimpiä kysymyksiä vastaava talousarvio.

| 2. | on erittäin huolissaan siitä, että vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevissa keskusteluissa neuvostossa on edistytty hitaasti, ja epäilee, voidaanko EU:n johtajien kesäkuussa asettamaa aikataulua neuvottelujen saattamisesta päätökseen vuoden 2019 loppuun mennessä vielä noudattaa. Komitea kehottaa Euroopan komissiota laatimaan nopeasti varautumissuunnitelman, jolla vältettäisiin ohjelmien mahdollinen keskeytyminen siinä tapauksessa, että monivuotisen rahoituskehyksen hyväksyminen viivästyy. |
| --- | --- |

2.

on erittäin huolissaan siitä, että vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevissa keskusteluissa neuvostossa on edistytty hitaasti, ja epäilee, voidaanko EU:n johtajien kesäkuussa asettamaa aikataulua neuvottelujen saattamisesta päätökseen vuoden 2019 loppuun mennessä vielä noudattaa. Komitea kehottaa Euroopan komissiota laatimaan nopeasti varautumissuunnitelman, jolla vältettäisiin ohjelmien mahdollinen keskeytyminen siinä tapauksessa, että monivuotisen rahoituskehyksen hyväksyminen viivästyy.

| 3. | korostaa, että vahva monivuotinen rahoituskehys edellyttää luotettavia ja vakaita omia varoja. AK kannattaa EU:n talousarvion tulopuolen yksinkertaistamista ja etenkin ehdotusta luopua asteittain kaikista jäsenvaltioihin liittyvistä alennuksista ja yksinkertaistaa arvonlisäveroon perustuvia tuloja. AK muistuttaa, ettei monivuotisen rahoituskehyksen menopuolella voida päästä sopimukseen, ellei sen tulopuolella saavuteta vastaavaa edistystä. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että vahva monivuotinen rahoituskehys edellyttää luotettavia ja vakaita omia varoja. AK kannattaa EU:n talousarvion tulopuolen yksinkertaistamista ja etenkin ehdotusta luopua asteittain kaikista jäsenvaltioihin liittyvistä alennuksista ja yksinkertaistaa arvonlisäveroon perustuvia tuloja. AK muistuttaa, ettei monivuotisen rahoituskehyksen menopuolella voida päästä sopimukseen, ellei sen tulopuolella saavuteta vastaavaa edistystä.

| 4. | suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin ottaa käyttöön tehokkaita mekanismeja oikeusvaltioperiaatteen varmistamiseksi äskettäin julkistettu kolmeen pilariin perustuva toimintasuunnitelma mukaan lukien (1. Tiedon lisääminen ja yhteisen oikeusvaltiokulttuurin luominen, 2. Oikeusvaltiota vahvistava yhteistyö ja tuki kansallisella tasolla, 3. Toiminta EU:n tasolla kansallisten mekanismien pettäessä). Komitea korostaa näin ollen, että paikallis- ja alueviranomaistahoilla voi vaaleilla valittuina eliminä olla keskeinen rooli oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen edistämisessä ja siihen kohdistuvien riskien havaitsemisessa sitouttamalla kansalaiset osallistavaan demokratiaan, kehittämällä oikeusvaltiokulttuuria ja tukemalla tämän päämäärän kannalta keskeisiä organisaatioita, myös vapaita ja riippumattomia tiedotusvälineitä. Paikallis- ja alueviranomaisten roolia kolmeen pilariin perustuvassa rakenteessa olisikin vahvistettava. Vaikka AK suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin huolehtia EU:n toimien lopullisten edunsaajien kitkattomasta rahoituksen saannista siinä tapauksessa, että jotakin jäsenvaltiota vastaan käynnistetään toimia, se vastustaa edelleen ehtoja, joilla rajoitettaisiin alue- ja paikallisyhteisöjen mahdollisuuksia saada koheesiopolitiikkaan kuuluvaa rahoitusta, mikäli oikeusvaltio- tai demokratiaperiaatteiden noudattaminen epäonnistuu valtiollisella tasolla. AK odottaakin, että komissio kehittää lisätoimia lopullisten edunsaajien etujen suojaamiseksi, ja toistaa aiemmin esittämänsä kehotuksen asettaa selkeät kriteerit, joiden perusteella voidaan määritellä, mitä oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvalla yleisellä puutteella tarkoitetaan. |
| --- | --- |

4.

suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin ottaa käyttöön tehokkaita mekanismeja oikeusvaltioperiaatteen varmistamiseksi äskettäin julkistettu kolmeen pilariin perustuva toimintasuunnitelma mukaan lukien (1. Tiedon lisääminen ja yhteisen oikeusvaltiokulttuurin luominen, 2. Oikeusvaltiota vahvistava yhteistyö ja tuki kansallisella tasolla, 3. Toiminta EU:n tasolla kansallisten mekanismien pettäessä). Komitea korostaa näin ollen, että paikallis- ja alueviranomaistahoilla voi vaaleilla valittuina eliminä olla keskeinen rooli oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen edistämisessä ja siihen kohdistuvien riskien havaitsemisessa sitouttamalla kansalaiset osallistavaan demokratiaan, kehittämällä oikeusvaltiokulttuuria ja tukemalla tämän päämäärän kannalta keskeisiä organisaatioita, myös vapaita ja riippumattomia tiedotusvälineitä. Paikallis- ja alueviranomaisten roolia kolmeen pilariin perustuvassa rakenteessa olisikin vahvistettava. Vaikka AK suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin huolehtia EU:n toimien lopullisten edunsaajien kitkattomasta rahoituksen saannista siinä tapauksessa, että jotakin jäsenvaltiota vastaan käynnistetään toimia, se vastustaa edelleen ehtoja, joilla rajoitettaisiin alue- ja paikallisyhteisöjen mahdollisuuksia saada koheesiopolitiikkaan kuuluvaa rahoitusta, mikäli oikeusvaltio- tai demokratiaperiaatteiden noudattaminen epäonnistuu valtiollisella tasolla. AK odottaakin, että komissio kehittää lisätoimia lopullisten edunsaajien etujen suojaamiseksi, ja toistaa aiemmin esittämänsä kehotuksen asettaa selkeät kriteerit, joiden perusteella voidaan määritellä, mitä oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvalla yleisellä puutteella tarkoitetaan.

| 5. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin monivuotisen rahoituskehyksen joustavoittamiseksi, jotta uusiin ja odottamattomiin haasteisiin voidaan vastata ajoissa, mutta vastustaa neuvoston neuvottelupaketissa ehdottamaa yhtä ainoaa liikkumavaravälinettä. Komitea korostaa tarvetta löytää tasapaino joustavuuden lisäämisen ja ohjelmien pitkän aikavälin suunnitteluvarmuuden välillä; tämä koskee erityisesti yhteisesti hallinnoituja ohjelmia. |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin monivuotisen rahoituskehyksen joustavoittamiseksi, jotta uusiin ja odottamattomiin haasteisiin voidaan vastata ajoissa, mutta vastustaa neuvoston neuvottelupaketissa ehdottamaa yhtä ainoaa liikkumavaravälinettä. Komitea korostaa tarvetta löytää tasapaino joustavuuden lisäämisen ja ohjelmien pitkän aikavälin suunnitteluvarmuuden välillä; tämä koskee erityisesti yhteisesti hallinnoituja ohjelmia.

| 6. | kannattaa Euroopan parlamentin vaatimusta monivuotisen rahoituskehyksen kattavasta väliarvioinnista, joka mahdollistaa tärkeimpien tavoitteiden saavuttamisen perusteellisen analysoinnin, erityisesti ilmastonmuutoksen ja kestävän kehityksen tavoitteiden valtavirtaistamisen osalta, kaikkien joustovälineiden käytön ja niiden mahdollisen uudelleenorganisoinnin sekä lopulta monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden tarkoituksenmukaisen mukauttamisen, myös mahdollisen uusien otsakkeiden luomisen tai enimmäismäärien asettamisen. |
| --- | --- |

6.

kannattaa Euroopan parlamentin vaatimusta monivuotisen rahoituskehyksen kattavasta väliarvioinnista, joka mahdollistaa tärkeimpien tavoitteiden saavuttamisen perusteellisen analysoinnin, erityisesti ilmastonmuutoksen ja kestävän kehityksen tavoitteiden valtavirtaistamisen osalta, kaikkien joustovälineiden käytön ja niiden mahdollisen uudelleenorganisoinnin sekä lopulta monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden tarkoituksenmukaisen mukauttamisen, myös mahdollisen uusien otsakkeiden luomisen tai enimmäismäärien asettamisen.

| 7. | on tyytyväinen siihen, että neuvottelupakettiin nykyisin sisältyvien sanamuotojen mukaan kaikissa EU:n pitkän aikavälin talousarviosta rahoitettavissa toimenpiteissä on otettava huomioon tasa-arvonäkökulma. Lisäksi tasa-arvonäkökohtia edistävää budjetointia on syvennettävä, laajennettava ja järjestelmällistettävä, ja uusi pitkän aikavälin tasa-arvostrategia on otettava kiireellisesti käyttöön. |
| --- | --- |

7.

on tyytyväinen siihen, että neuvottelupakettiin nykyisin sisältyvien sanamuotojen mukaan kaikissa EU:n pitkän aikavälin talousarviosta rahoitettavissa toimenpiteissä on otettava huomioon tasa-arvonäkökulma. Lisäksi tasa-arvonäkökohtia edistävää budjetointia on syvennettävä, laajennettava ja järjestelmällistettävä, ja uusi pitkän aikavälin tasa-arvostrategia on otettava kiireellisesti käyttöön.

| 8. | panee merkille, että jotkin alueet ovat maantieteellisesti, luontonsa ja/tai tiiviiden kauppayhteyksiensä vuoksi muita alttiimpia Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen seurauksille. AK katsookin, että on tärkeää löytää käytännön tukiratkaisuja, joilla voidaan vastata kyseisten alueiden haasteisiin Yhdistyneen kuningaskunnan eron jälkeen. Komitea kehottaa Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa varmistamaan, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsemattoman eron aiheuttama rakennemuutos oikeuttaisi myös Euroopan globalisaatiorahaston (EGR), Euroopan solidaarisuusrahaston ja Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) varojen tilapäiseen käyttöönottoon. Komitea toistaa Euroopan komissiolle osoittamansa kehotuksen arvioida mahdollista tarvetta järjestelmällisempiin keskipitkän ja pitkän aikavälin toimiin luomalla vakautusrahasto niitä alueita varten, joihin Yhdistyneen kuningaskunnan EU-ero vaikuttaa kaikkein haitallisimmin. Niiden olisi perustuttava lisävaroihin eikä niitä tulisi toteuttaa koheesiopolitiikan kustannuksella. |
| --- | --- |

8.

panee merkille, että jotkin alueet ovat maantieteellisesti, luontonsa ja/tai tiiviiden kauppayhteyksiensä vuoksi muita alttiimpia Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen seurauksille. AK katsookin, että on tärkeää löytää käytännön tukiratkaisuja, joilla voidaan vastata kyseisten alueiden haasteisiin Yhdistyneen kuningaskunnan eron jälkeen. Komitea kehottaa Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa varmistamaan, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsemattoman eron aiheuttama rakennemuutos oikeuttaisi myös Euroopan globalisaatiorahaston (EGR), Euroopan solidaarisuusrahaston ja Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) varojen tilapäiseen käyttöönottoon. Komitea toistaa Euroopan komissiolle osoittamansa kehotuksen arvioida mahdollista tarvetta järjestelmällisempiin keskipitkän ja pitkän aikavälin toimiin luomalla vakautusrahasto niitä alueita varten, joihin Yhdistyneen kuningaskunnan EU-ero vaikuttaa kaikkein haitallisimmin. Niiden olisi perustuttava lisävaroihin eikä niitä tulisi toteuttaa koheesiopolitiikan kustannuksella.

| 9. | toistaa huolensa siitä, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) on jätetty yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, sillä vaarana on rakenne- ja investointirahastojen yhdennetyn lähestymistavan säröytyminen maaseutualueilla. Komitea vaatii siksi maaseuturahaston palauttamista yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen. |
| --- | --- |

9.

toistaa huolensa siitä, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) on jätetty yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, sillä vaarana on rakenne- ja investointirahastojen yhdennetyn lähestymistavan säröytyminen maaseutualueilla. Komitea vaatii siksi maaseuturahaston palauttamista yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen.

| 10. | muistuttaa, että ESR+ on Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon keskeisenä välineenä säilytettävä koheesiopolitiikan olennaisena tukipilarina. Komitea suhtautuukin myönteisesti neuvoston neuvottelupaketin nykyisessä luonnoksessa esittämään ehdotukseen luoda erillinen alaotsake ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio”. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että ESR+ on Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon keskeisenä välineenä säilytettävä koheesiopolitiikan olennaisena tukipilarina. Komitea suhtautuukin myönteisesti neuvoston neuvottelupaketin nykyisessä luonnoksessa esittämään ehdotukseen luoda erillinen alaotsake ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio”.

| 11. | korostaa kumppanuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen merkitystä ja vastustaa tiukasti kaikkia pyrkimyksiä vesittää ehdotetun yhteisiä säännöksiä koskevan ehdotetun asetuksen 6 artiklan säännökset. Komitea kehottaa myös panemaan käytännesäännöt täytäntöön kaikilta osin kumppanuussopimuksia ja -suunnitelmia valmisteltaessa ja toteutettaessa, jotta voidaan varmistaa, että paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen tarkoittaa täyttä kumppanuutta. |
| --- | --- |

11.

korostaa kumppanuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen merkitystä ja vastustaa tiukasti kaikkia pyrkimyksiä vesittää ehdotetun yhteisiä säännöksiä koskevan ehdotetun asetuksen 6 artiklan säännökset. Komitea kehottaa myös panemaan käytännesäännöt täytäntöön kaikilta osin kumppanuussopimuksia ja -suunnitelmia valmisteltaessa ja toteutettaessa, jotta voidaan varmistaa, että paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen tarkoittaa täyttä kumppanuutta.

| 12. | korostaa kumppanuussopimusten merkitystä rahastojen väliselle strategiselle koordinoinnille sekä paikallis- ja alueviranomaisten ja muiden kumppanien osallistumiselle prosessin varhaisessa vaiheessa. Komitea katsookin, että kumppanuussopimusten tulee säilyä pakollisina riippumatta rahastoista saatavien varojen määrästä tai ohjelmien lukumäärästä. |
| --- | --- |

12.

korostaa kumppanuussopimusten merkitystä rahastojen väliselle strategiselle koordinoinnille sekä paikallis- ja alueviranomaisten ja muiden kumppanien osallistumiselle prosessin varhaisessa vaiheessa. Komitea katsookin, että kumppanuussopimusten tulee säilyä pakollisina riippumatta rahastoista saatavien varojen määrästä tai ohjelmien lukumäärästä.

| 13. | toistaa vastustavansa jyrkästi kielteistä ajatusta makrotaloudellisista ehdoista, joilla alueita ja kuntia ”rangaistaan” valtioiden hallitusvallan laiminlyönneistä ERI-rahastojen ja talouden ohjausjärjestelmän välisen yhteyden johdosta. AK kannattaa tässä yhteydessä varauksetta Euroopan parlamentin ehdotusta poistaa yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 15 artikla. |
| --- | --- |

13.

toistaa vastustavansa jyrkästi kielteistä ajatusta makrotaloudellisista ehdoista, joilla alueita ja kuntia ”rangaistaan” valtioiden hallitusvallan laiminlyönneistä ERI-rahastojen ja talouden ohjausjärjestelmän välisen yhteyden johdosta. AK kannattaa tässä yhteydessä varauksetta Euroopan parlamentin ehdotusta poistaa yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 15 artikla.

| 14. | vaatii yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 21 artiklaan liittyen, että kaikki rahastojen väliset tai rahastoista muihin suoraan tai välillisesti hallinnoituihin unionin välineisiin tapahtuvat siirrot olisi rajoitettava enintään 5 prosenttiin ohjelman määrärahoista ja tehtävä yhteisymmärryksessä asianomaisten hallintoviranomaisten kanssa, että niiden on oltava merkityksellisiä koheesiopolitiikan tavoitteiden kannalta ja täysin toissijaisuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen mukaisia ja etteivät ne saa heikentää paikallisiin tarpeisiin perustuvaa lähestymistapaa rahastoissa. |
| --- | --- |

14.

vaatii yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 21 artiklaan liittyen, että kaikki rahastojen väliset tai rahastoista muihin suoraan tai välillisesti hallinnoituihin unionin välineisiin tapahtuvat siirrot olisi rajoitettava enintään 5 prosenttiin ohjelman määrärahoista ja tehtävä yhteisymmärryksessä asianomaisten hallintoviranomaisten kanssa, että niiden on oltava merkityksellisiä koheesiopolitiikan tavoitteiden kannalta ja täysin toissijaisuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen mukaisia ja etteivät ne saa heikentää paikallisiin tarpeisiin perustuvaa lähestymistapaa rahastoissa.

| 15. | Euroopan parlamentin kannan mukaisesti niiden alueiden rahoitus, joiden luokitus laskee kaudella 2021–2027, on säilytettävä ainakin vuosien 2014–2020 tasolla. |
| --- | --- |

15.

Euroopan parlamentin kannan mukaisesti niiden alueiden rahoitus, joiden luokitus laskee kaudella 2021–2027, on säilytettävä ainakin vuosien 2014–2020 tasolla.

| 16. | torjuu yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 22 artiklaa koskevan neuvoston ehdotuksen, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat itse päättää, käyttävätkö ne yhdennettyjä alueellisia välineitä vai eivät. Komitea kehottaa sen sijaan käyttämään alueellisia välineitä jäsenvaltioissa huomattavasti nykyistä enemmän ja vaatii varojen pakollista korvamerkitsemistä kaikissa rahastoissa, jotta EU:n uuden alueellisen toimintasuunnitelman tavoitteet ja koheesiotavoitteet saadaan täytettyä. |
| --- | --- |

16.

torjuu yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 22 artiklaa koskevan neuvoston ehdotuksen, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat itse päättää, käyttävätkö ne yhdennettyjä alueellisia välineitä vai eivät. Komitea kehottaa sen sijaan käyttämään alueellisia välineitä jäsenvaltioissa huomattavasti nykyistä enemmän ja vaatii varojen pakollista korvamerkitsemistä kaikissa rahastoissa, jotta EU:n uuden alueellisen toimintasuunnitelman tavoitteet ja koheesiotavoitteet saadaan täytettyä.

| 17. | korostaa, että sekä kumppanuussopimuksissa että -ohjelmissa on otettava huomioon SEUT-sopimuksen 174 artiklassa tarkoitetuista luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivien alueiden, myös saaristoalueiden, erityistilanne ja erityiset tarpeet. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että sekä kumppanuussopimuksissa että -ohjelmissa on otettava huomioon SEUT-sopimuksen 174 artiklassa tarkoitetuista luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivien alueiden, myös saaristoalueiden, erityistilanne ja erityiset tarpeet.

| 18. | vahvistaa jälleen kantansa neuvoston neuvottelupakettiin sisälletyistä yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen säännöksistä, erityisesti alueiden tukikelpoisuuden, alueellisen turvaverkon, osarahoitusosuuksien, ennakkomaksujen tason, vapauttamista koskevien sääntöjen ja perinteisen alueellisen yhteistyön määrärahojen osalta. |
| --- | --- |

18.

vahvistaa jälleen kantansa neuvoston neuvottelupakettiin sisälletyistä yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen säännöksistä, erityisesti alueiden tukikelpoisuuden, alueellisen turvaverkon, osarahoitusosuuksien, ennakkomaksujen tason, vapauttamista koskevien sääntöjen ja perinteisen alueellisen yhteistyön määrärahojen osalta.

| 19. | korostaa tarvetta parantaa paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisia ja institutionaalisia valmiuksia. Parantamistarvetta osoittaa, että vuonna 2019 kaikkiaan 17 jäsenvaltiolle annettiin maakohtaisia suosituksia hallinnollista valmiuksista alue- ja paikallistasolla. Kun otetaan huomioon, että vaarana on yhteisesti hallinnoitujen ohjelmien puitteissa suoraan paikallis- ja alueviranomaisten saatavilla olevien, valmiuksien kehittämistoimiin tarkoitettujen varojen väheneminen, komitea ehdottaa ehdotetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 32 artiklan tai ehdotetun EAKR-asetuksen/koheesiorahastoasetuksen 2 artiklan tarkistamista siten, että nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen koheesiopolitiikan temaattisen tavoitteen 11 määrärahoista rahoitettujen toimien kaltaisia toimia voidaan toteuttaa kaikissa toimenpideohjelmissa. |
| --- | --- |

19.

korostaa tarvetta parantaa paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisia ja institutionaalisia valmiuksia. Parantamistarvetta osoittaa, että vuonna 2019 kaikkiaan 17 jäsenvaltiolle annettiin maakohtaisia suosituksia hallinnollista valmiuksista alue- ja paikallistasolla. Kun otetaan huomioon, että vaarana on yhteisesti hallinnoitujen ohjelmien puitteissa suoraan paikallis- ja alueviranomaisten saatavilla olevien, valmiuksien kehittämistoimiin tarkoitettujen varojen väheneminen, komitea ehdottaa ehdotetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 32 artiklan tai ehdotetun EAKR-asetuksen/koheesiorahastoasetuksen 2 artiklan tarkistamista siten, että nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen koheesiopolitiikan temaattisen tavoitteen 11 määrärahoista rahoitettujen toimien kaltaisia toimia voidaan toteuttaa kaikissa toimenpideohjelmissa.

| 20. | vaatii, että EAKR:n puitteissa toteutettavien ohjelmien yhteydessä kunkin jäsenvaltion resurssit keskitetään alueluokkiin, jotka on määritelty komission ehdottamien parametrien mukaisesti. Komitea on Euroopan parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, esimerkiksi syrjäisimmillä alueilla, jäsenvaltiot voivat asianomaisia alueita kuultuaan pyytää temaattisen keskittämisen raja-arvon madaltamista alueluokkatasolla. Toimintapoliittiseen tavoitteeseen ”Vihreämpi, vähähiilinen Eurooppa” (TT 2) keskittämisen tavoitteen olisi oltava vähintään 30 prosenttia kaikkien alueluokkien osalta, jotta Pariisin sopimuksen mukaiset EU:n sitoumukset voidaan toteuttaa kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

20.

vaatii, että EAKR:n puitteissa toteutettavien ohjelmien yhteydessä kunkin jäsenvaltion resurssit keskitetään alueluokkiin, jotka on määritelty komission ehdottamien parametrien mukaisesti. Komitea on Euroopan parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, esimerkiksi syrjäisimmillä alueilla, jäsenvaltiot voivat asianomaisia alueita kuultuaan pyytää temaattisen keskittämisen raja-arvon madaltamista alueluokkatasolla. Toimintapoliittiseen tavoitteeseen ”Vihreämpi, vähähiilinen Eurooppa” (TT 2) keskittämisen tavoitteen olisi oltava vähintään 30 prosenttia kaikkien alueluokkien osalta, jotta Pariisin sopimuksen mukaiset EU:n sitoumukset voidaan toteuttaa kokonaisuudessaan.

| 21. | kannattaa Euroopan parlamentin ehdotusta osoittaa vähintään viisi prosenttia yhdennettyyn alueelliseen kehitykseen tarkoitetuista, kansallisella tasolla saatavilla olevista EAKR:n määrärahoista muille kuin kaupunkialueille, joihin kohdistuu ehdotetun uuden 10 a artiklan määritelmissä tarkoitettuja luontoon, maantieteelliseen sijaintiin tai väestöön liittyviä haittoja tai haasteita. Näissä strategioissa voidaan myös hyötyä useita rahastoja kattavasta lähestymistavasta, erityisesti älykkäitä kyliä koskevan sopimuksen mukaisten integroitujen hankkeiden kohdalla. |
| --- | --- |

21.

kannattaa Euroopan parlamentin ehdotusta osoittaa vähintään viisi prosenttia yhdennettyyn alueelliseen kehitykseen tarkoitetuista, kansallisella tasolla saatavilla olevista EAKR:n määrärahoista muille kuin kaupunkialueille, joihin kohdistuu ehdotetun uuden 10 a artiklan määritelmissä tarkoitettuja luontoon, maantieteelliseen sijaintiin tai väestöön liittyviä haittoja tai haasteita. Näissä strategioissa voidaan myös hyötyä useita rahastoja kattavasta lähestymistavasta, erityisesti älykkäitä kyliä koskevan sopimuksen mukaisten integroitujen hankkeiden kohdalla.

| 22. | toistaa pitävänsä valitettavana komission ehdotusta vähentää Euroopan alueellisen yhteistyön osuutta koheesiopolitiikan määrärahoista 2,75 prosentista 2,5 prosenttiin ja vastustaa jyrkästi päätöstä siirtää rajatylittävä merialueyhteistyö rajatylittävän yhteistyön osa-alueesta 1 valtioiden välisen yhteistyön osa-alueeseen 2. Komitea tukee näin ollen voimakkaasti Euroopan parlamentin ehdotusta yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 104 artiklan 7 kohdassa säädettyjen sitoumusten muuttamisesta siten, että perinteisen alueellisen yhteistyön (osa-alueet 1 ja 4) määrärahoja lisätään noin 3 prosenttiin koheesiopolitiikan määrärahoista. |
| --- | --- |

22.

toistaa pitävänsä valitettavana komission ehdotusta vähentää Euroopan alueellisen yhteistyön osuutta koheesiopolitiikan määrärahoista 2,75 prosentista 2,5 prosenttiin ja vastustaa jyrkästi päätöstä siirtää rajatylittävä merialueyhteistyö rajatylittävän yhteistyön osa-alueesta 1 valtioiden välisen yhteistyön osa-alueeseen 2. Komitea tukee näin ollen voimakkaasti Euroopan parlamentin ehdotusta yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 104 artiklan 7 kohdassa säädettyjen sitoumusten muuttamisesta siten, että perinteisen alueellisen yhteistyön (osa-alueet 1 ja 4) määrärahoja lisätään noin 3 prosenttiin koheesiopolitiikan määrärahoista.

| 23. | korostaa Interreg-ohjelman merkitystä, sillä se on osoittautunut välttämättömäksi monille alueyhteisöille, jotta voidaan vaihtaa asiantuntemusta ja parhaita käytäntöjä keskeisistä haasteista, mutta myös luoda yhteyksiä ihmisten välille ja edistää eurooppalaista identiteettiä. |
| --- | --- |

23.

korostaa Interreg-ohjelman merkitystä, sillä se on osoittautunut välttämättömäksi monille alueyhteisöille, jotta voidaan vaihtaa asiantuntemusta ja parhaita käytäntöjä keskeisistä haasteista, mutta myös luoda yhteyksiä ihmisten välille ja edistää eurooppalaista identiteettiä.

| 24. | kannattaa 970 miljoonan euron lisätalousarviota sellaisia alueiden välisiä innovointi-investointeja varten, joissa asetetaan etusijalle huippuosaaminen, mutta edistetään myös alueellista yhteenkuuluvuutta auttamalla vähemmän innovatiivisia alueita osallistumaan pyrkimyksiin Euroopan alueiden välisen innovoinnin edistämiseksi. Jo muutenkin niukkoja Interreg-varoja ei missään tapauksessa tulisi leikata entisestään. |
| --- | --- |

24.

kannattaa 970 miljoonan euron lisätalousarviota sellaisia alueiden välisiä innovointi-investointeja varten, joissa asetetaan etusijalle huippuosaaminen, mutta edistetään myös alueellista yhteenkuuluvuutta auttamalla vähemmän innovatiivisia alueita osallistumaan pyrkimyksiin Euroopan alueiden välisen innovoinnin edistämiseksi. Jo muutenkin niukkoja Interreg-varoja ei missään tapauksessa tulisi leikata entisestään.

| 25. | katsoo, että kun otetaan huomioon tarve rahoittaa kalastuksen ohella myös nousevaa sinistä taloutta, merivalvontaa ja meriympäristön suojelua, EMKR:n kokonaismäärärahoja olisi pitänyt lisätä niin, että olisi saavutettu 1 prosentin vähimmäistaso monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että kun otetaan huomioon tarve rahoittaa kalastuksen ohella myös nousevaa sinistä taloutta, merivalvontaa ja meriympäristön suojelua, EMKR:n kokonaismäärärahoja olisi pitänyt lisätä niin, että olisi saavutettu 1 prosentin vähimmäistaso monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027.

| 26. | toistaa kantansa, jonka mukaan EMKR:n tulee tukea yhdennetyn meripolitiikan toteuttamista ja sinisen talouden kasvua luomalla alueellisia järjestelyjä innovatiivisten hankkeiden rahoittamista varten ja että kansallisiin toimenpideohjelmiin tulisi sisällyttää alueellinen toimenpideohjelma kalastus- ja meriasioissa toimivaltaisia alue- ja paikallisviranomaisia varten. |
| --- | --- |

26.

toistaa kantansa, jonka mukaan EMKR:n tulee tukea yhdennetyn meripolitiikan toteuttamista ja sinisen talouden kasvua luomalla alueellisia järjestelyjä innovatiivisten hankkeiden rahoittamista varten ja että kansallisiin toimenpideohjelmiin tulisi sisällyttää alueellinen toimenpideohjelma kalastus- ja meriasioissa toimivaltaisia alue- ja paikallisviranomaisia varten.

| 27. | ehdottaa, että lisätään maaseudun kehittämiseen tarkoitettua EU:n rahoitustukea, joka on supistunut merkittävästi edelliseen ohjelmakauteen verrattuna, ja vastustaa näin ollen maaseudun kehittämisen määrärahoihin yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) puitteissa ehdotettua 28 prosentin leikkausta sekä mahdollisuutta siirtää määrärahoja YMP:n toisesta pilarista ensimmäiseen pilariin. |
| --- | --- |

27.

ehdottaa, että lisätään maaseudun kehittämiseen tarkoitettua EU:n rahoitustukea, joka on supistunut merkittävästi edelliseen ohjelmakauteen verrattuna, ja vastustaa näin ollen maaseudun kehittämisen määrärahoihin yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) puitteissa ehdotettua 28 prosentin leikkausta sekä mahdollisuutta siirtää määrärahoja YMP:n toisesta pilarista ensimmäiseen pilariin.

| 28. | katsoo, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelmalle varattujen määrärahojen uudelleenarviointi olisi perusteltua vain, jos unionin talousarvioon tehtäisiin merkittävä korotus. Tällöin uudelleenarviointi pitäisi keskittää III pilariin ja osioon ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen” tukemalla laajaa osallistumista. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelmalle varattujen määrärahojen uudelleenarviointi olisi perusteltua vain, jos unionin talousarvioon tehtäisiin merkittävä korotus. Tällöin uudelleenarviointi pitäisi keskittää III pilariin ja osioon ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen” tukemalla laajaa osallistumista.

| 29. | pitää Erasmus+-ohjelman laajentamista välttämättömänä, jotta voidaan vahvistaa yhteenkuuluvuutta EU:ssa ja parantaa Euroopan integraation hyväksymistä sekä edistää kanssakäymistä nuorten eurooppalaisten kanssa. |
| --- | --- |

29.

pitää Erasmus+-ohjelman laajentamista välttämättömänä, jotta voidaan vahvistaa yhteenkuuluvuutta EU:ssa ja parantaa Euroopan integraation hyväksymistä sekä edistää kanssakäymistä nuorten eurooppalaisten kanssa.

| 30. | katsoo, että eri rahastojen ja puiteohjelman synergiaa varten on määriteltävä täsmällinen kehys. Komitea korostaa, että tosiasiallinen yhteinen rakentaminen on ratkaisevan tärkeä periaate muun muassa huippuosaamisen laatumerkin täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että eri rahastojen ja puiteohjelman synergiaa varten on määriteltävä täsmällinen kehys. Komitea korostaa, että tosiasiallinen yhteinen rakentaminen on ratkaisevan tärkeä periaate muun muassa huippuosaamisen laatumerkin täytäntöönpanossa.

| 31. | vastustaa tiukasti sitä, että jäsenvaltiot päättäisivät asiaankuuluvan hallintoviranomaisen sijaan mahdollisuudesta siirtää osa koheesiopolitiikan varoista Horisontti Eurooppa -ohjelmaan. Näiden varojen käyttöä koskevista järjestelyistä olisi päätettävä yhteisymmärryksessä asianomaisen viranomaisen ja komission kesken sen varmistamiseksi, että varat palautetaan kyseiselle maantieteelliselle alueelle. |
| --- | --- |

31.

vastustaa tiukasti sitä, että jäsenvaltiot päättäisivät asiaankuuluvan hallintoviranomaisen sijaan mahdollisuudesta siirtää osa koheesiopolitiikan varoista Horisontti Eurooppa -ohjelmaan. Näiden varojen käyttöä koskevista järjestelyistä olisi päätettävä yhteisymmärryksessä asianomaisen viranomaisen ja komission kesken sen varmistamiseksi, että varat palautetaan kyseiselle maantieteelliselle alueelle.

| 32. | korostaa, että EGR:n toimenpiteiden asianmukainen täytäntöönpano voi lieventää merkittävien ennakoimattomien rakenneuudistusten seurauksia. Komitea kannattaa vahvasti Euroopan parlamentin kantaa, jonka mukaan EGR:n rahoitustuen suunniteltuun arviointiin tulisi sisällyttää myöhemmin tehtävä vaikutustenarviointi sen soveltamisesta valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

32.

korostaa, että EGR:n toimenpiteiden asianmukainen täytäntöönpano voi lieventää merkittävien ennakoimattomien rakenneuudistusten seurauksia. Komitea kannattaa vahvasti Euroopan parlamentin kantaa, jonka mukaan EGR:n rahoitustuen suunniteltuun arviointiin tulisi sisällyttää myöhemmin tehtävä vaikutustenarviointi sen soveltamisesta valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.

| 33. | pitää ehdotettua EGR:n laajennettua tehtävää ja sen laajempaa soveltamisalaa hyvänä keinona torjua kaikenlaista ennakoimatonta suurta rakennemuutosta, mutta kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa sopimaan menetettyjen työpaikkojen kynnysarvon laskemisesta ja viiteajanjaksojen pidentämisestä komission ehdotukseen nähden. |
| --- | --- |

33.

pitää ehdotettua EGR:n laajennettua tehtävää ja sen laajempaa soveltamisalaa hyvänä keinona torjua kaikenlaista ennakoimatonta suurta rakennemuutosta, mutta kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa sopimaan menetettyjen työpaikkojen kynnysarvon laskemisesta ja viiteajanjaksojen pidentämisestä komission ehdotukseen nähden.

| 34. | suhtautuu myönteisesti euroryhmän 14. kesäkuuta 2019 julkaisemaan asiakirjaan lähentymistä ja kilpailukykyä edistävän budjettivälineen pääpiirteistä (Term sheet on the Budgetary Instrument for Convergence and Competitiveness) sekä komission valitun puheenjohtajan aikomukseen ottaa tämä väline käyttöön euroalueella, jotta voidaan tukea kasvuun tähtääviä jäsenvaltioiden uudistuksia ja investointeja euroalueella, ja niissä EU-maissa, jotka haluavat liittyä euroalueeseen. Komitea odottaa kuitenkin, että komissio tekee ensin toissijaisuusperiaatetta noudattaen ehdotuksen sellaisten rakenneuudistusten määritelmäksi, joille voidaan myöntää EU:n rahoitustukea. Näillä uudistuksilla olisi oltava eurooppalaista lisäarvoa, niiden olisi oltava olennaisia EU:n toimivaltuuksiin nähden, niiden olisi osaltaan edistettävä perussopimusten koheesiotavoitteen toteutumista ja niillä olisi rahoitettava uudistuksia, joilla pyritään pitkän aikavälin investointien edistämiseen, julkisen hallinnon laadun parantaminen mukaan luettuna. Tämän välineen tulisi olla suoraan paikallis- ja alueviranomaisten ulottuvilla, jotta nämä voivat hankkia tukea investointi- ja uudistushankkeitaan varten ja osallistua kumppaneina tämän välineen toimien suunnitteluun ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

34.

suhtautuu myönteisesti euroryhmän 14. kesäkuuta 2019 julkaisemaan asiakirjaan lähentymistä ja kilpailukykyä edistävän budjettivälineen pääpiirteistä (Term sheet on the Budgetary Instrument for Convergence and Competitiveness

| 35. | pitää tervetulleena komission valitun puheenjohtajan aikomusta tarkistaa EU-ohjausjakson kohdentamista ja tehdä siitä väline, johon on sisällytetty Yhdistyneiden kansakuntien asettamat kestävän kehityksen tavoitteet. Komission olisi pohdinta-asiakirjansa pohjalta esitettävä toimikautensa 100 ensimmäisen päivän aikana kestävän kehityksen tavoitteet sisältävä pitkän aikavälin kasvu- ja työllisyysstrategia, jonka suunnittelussa ja täytäntöönpanossa paikallis- ja alueviranomaisten tulisi olla mukana kumppaneina. |
| --- | --- |

35.

pitää tervetulleena komission valitun puheenjohtajan aikomusta tarkistaa EU-ohjausjakson kohdentamista ja tehdä siitä väline, johon on sisällytetty Yhdistyneiden kansakuntien asettamat kestävän kehityksen tavoitteet. Komission olisi pohdinta-asiakirjansa pohjalta esitettävä toimikautensa 100 ensimmäisen päivän aikana kestävän kehityksen tavoitteet sisältävä pitkän aikavälin kasvu- ja työllisyysstrategia, jonka suunnittelussa ja täytäntöönpanossa paikallis- ja alueviranomaisten tulisi olla mukana kumppaneina.

| 36. | on vakaasti vakuuttunut siitä, että aikomus kohdentaa 25 prosenttia EU:n talousarviosta ilmastonmuutoksen torjumiseen ei riitä Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen. Seuraavassa rahoituskehyksessä olisi pyrittävä lisäämään yli 30 prosenttiin sellaisten menojen osuutta, jotka edistävät hiilestä irtautumista energia-alalla, teollisuudessa ja liikenteessä sekä siirtymistä kiertotalouteen. Samaan aikaan olisi parannettava EU:n talousarvion hiilijalanjälkeä muun muassa lopettamalla valtiontuki fossiilisille polttoaineille. |
| --- | --- |

36.

on vakaasti vakuuttunut siitä, että aikomus kohdentaa 25 prosenttia EU:n talousarviosta ilmastonmuutoksen torjumiseen ei riitä Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen. Seuraavassa rahoituskehyksessä olisi pyrittävä lisäämään yli 30 prosenttiin sellaisten menojen osuutta, jotka edistävät hiilestä irtautumista energia-alalla, teollisuudessa ja liikenteessä sekä siirtymistä kiertotalouteen. Samaan aikaan olisi parannettava EU:n talousarvion hiilijalanjälkeä muun muassa lopettamalla valtiontuki fossiilisille polttoaineille.

| 37. | yhtyy komission valitun puheenjohtajan näkemykseen siitä, että EU:n siirtymistä ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä on kiireellisesti vauhditettava tarkoituksenmukaisilla teollisuusstrategioilla ja että niitä ihmisiä ja alueita, joihin tämä vaikuttaa eniten, olisi tuettava perustamalla uusi oikeudenmukaisen siirtymän rahasto, jonka suuruus on 4,8 miljardia euroa. Komitea katsoo, että tällaisen rahaston olisi oltava tiiviissä vuorovaikutuksessa koheesiopolitiikan ohjelmien kanssa, mutta sitä olisi rahoitettava lisävaroin eikä koheesiopolitiikan kustannuksella ja että alueille olisi varattava riittävästi liikkumavaraa kilpailupolitiikan sääntöjen suhteen. |
| --- | --- |

37.

yhtyy komission valitun puheenjohtajan näkemykseen siitä, että EU:n siirtymistä ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä on kiireellisesti vauhditettava tarkoituksenmukaisilla teollisuusstrategioilla ja että niitä ihmisiä ja alueita, joihin tämä vaikuttaa eniten, olisi tuettava perustamalla uusi oikeudenmukaisen siirtymän rahasto, jonka suuruus on 4,8 miljardia euroa. Komitea katsoo, että tällaisen rahaston olisi oltava tiiviissä vuorovaikutuksessa koheesiopolitiikan ohjelmien kanssa, mutta sitä olisi rahoitettava lisävaroin eikä koheesiopolitiikan kustannuksella ja että alueille olisi varattava riittävästi liikkumavaraa kilpailupolitiikan sääntöjen suhteen.

| 38. | panee merkille, että Euroopan parlamentti ehdottaa vuoden 2020 talousarviomenettelyssä kahta valmistelevaa toimenpidettä, jotka liittyvät siirtymävaiheessa oleviin kivihiilialueisiin. Komitea katsoo tämän vuoksi, että on kiireellisesti valmisteltava oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamista, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman tehokas, hajautettu rahoitus ja poliittinen tuki vuoden 2020 jälkeen. |
| --- | --- |

38.

panee merkille, että Euroopan parlamentti ehdottaa vuoden 2020 talousarviomenettelyssä kahta valmistelevaa toimenpidettä, jotka liittyvät siirtymävaiheessa oleviin kivihiilialueisiin. Komitea katsoo tämän vuoksi, että on kiireellisesti valmisteltava oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamista, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman tehokas, hajautettu rahoitus ja poliittinen tuki vuoden 2020 jälkeen.

| 39. | tähdentää seuraavaa Luova Eurooppa -ohjelmaa ajatellen, että on löydettävä asianmukainen tasapaino yhtäältä suuriin kokonaisvaltaisiin hankkeisiin myönnettävien resurssien ja toisaalta paikallis- ja aluetason toimenpiteisiin ja toimiin osoitettavan rahoituksen välillä, pk-yritykset mukaan lukien. Komitea korostaa myös tarvetta sisällyttää kulttuuri ja kulttuuriperintö entistä paremmin seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen painopisteisiin sekä valtavirtaistamisen keinoin että ottamalla huomioon yhteisvaikutukset muiden ohjelmien ja politiikkojen kanssa. |
| --- | --- |

39.

tähdentää seuraavaa Luova Eurooppa -ohjelmaa ajatellen, että on löydettävä asianmukainen tasapaino yhtäältä suuriin kokonaisvaltaisiin hankkeisiin myönnettävien resurssien ja toisaalta paikallis- ja aluetason toimenpiteisiin ja toimiin osoitettavan rahoituksen välillä, pk-yritykset mukaan lukien. Komitea korostaa myös tarvetta sisällyttää kulttuuri ja kulttuuriperintö entistä paremmin seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen painopisteisiin sekä valtavirtaistamisen keinoin että ottamalla huomioon yhteisvaikutukset muiden ohjelmien ja politiikkojen kanssa.

| 40. | painottaa, että ERI-rahastojen ohjelmista on nykyisellä rahoituskaudella asetettu laajakaistayhteyksien luomista varten käyttöön 14 miljardia euroa. Tämä ei sulje pois rahoitusvälineiden lisäämistä (esimerkiksi lainat) yhteistyössä Euroopan investointipankin ja muiden kehityspankkien kanssa. |
| --- | --- |

40.

painottaa, että ERI-rahastojen ohjelmista on nykyisellä rahoituskaudella asetettu laajakaistayhteyksien luomista varten käyttöön 14 miljardia euroa. Tämä ei sulje pois rahoitusvälineiden lisäämistä (esimerkiksi lainat) yhteistyössä Euroopan investointipankin ja muiden kehityspankkien kanssa.

| 41. | katsoo, että komission ehdotus 9,2 miljardin euron suuntaamisesta Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan kaudelle 2021–2027 on ehdoton perustaso ottaen huomioon, että digitaalinen koheesio on olennainen osa Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa määriteltyä alueellista yhteenkuuluvuutta ja edellyttää digitaalisen osaamisen ja digitaalisen infrastruktuurin puutteiden korjaamista EU:ssa ja että tekoälyn kehittämiseen on osoitettava huomattavia taloudellisia resursseja. |
| --- | --- |

41.

katsoo, että komission ehdotus 9,2 miljardin euron suuntaamisesta Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan kaudelle 2021–2027 on ehdoton perustaso ottaen huomioon, että digitaalinen koheesio on olennainen osa Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa määriteltyä alueellista yhteenkuuluvuutta ja edellyttää digitaalisen osaamisen ja digitaalisen infrastruktuurin puutteiden korjaamista EU:ssa ja että tekoälyn kehittämiseen on osoitettava huomattavia taloudellisia resursseja.

| 42. | toivoo perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaan liittyen, että EU:n toimielimet edistäisivät yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ”EU-kirjeenvaihtajien” verkoston luomista. Verkoston kautta paikallistason poliitikoille voitaisiin tiedottaa unionitason ajankohtaisista tapahtumista ja antaa heille edellytykset vastata paremmin kansalaisten odotuksiin, mikä omalta osaltaan ehkäisisi kansalaisten vieraantumista EU-asioista. |
| --- | --- |

42.

toivoo perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaan liittyen, että EU:n toimielimet edistäisivät yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ”EU-kirjeenvaihtajien” verkoston luomista. Verkoston kautta paikallistason poliitikoille voitaisiin tiedottaa unionitason ajankohtaisista tapahtumista ja antaa heille edellytykset vastata paremmin kansalaisten odotuksiin, mikä omalta osaltaan ehkäisisi kansalaisten vieraantumista EU-asioista.

| 43. | tukee Euroopan parlamentin kantaa ehdotuksesta asetukseksi turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston perustamisesta ja toistaa pyyntönsä siitä, että paikallis- ja alueviranomaisille ja näitä edustaville elimille tarjottaisiin mahdollisuus saada suoraan rahoitusta nykyisen AMIF-rahaston seuraajarahastosta, sekä korostaa jälleen kerran kumppanuusperiaatteen johdonmukaisen soveltamisen tärkeyttä. Komitea painottaa, että kyseisen rahaston kokonaismäärärahoja on kiireellisesti lisättävä, jotta varmistetaan, että rahaston tavoitteet voidaan saavuttaa asianmukaisesti ja kaikkiin muuttoliikkeeseen ja kotouttamiseen liittyviin toimiin ja politiikkoihin sovelletaan tasapainoista toimintamallia. |
| --- | --- |

43.

tukee Euroopan parlamentin kantaa ehdotuksesta asetukseksi turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston perustamisesta ja toistaa pyyntönsä siitä, että paikallis- ja alueviranomaisille ja näitä edustaville elimille tarjottaisiin mahdollisuus saada suoraan rahoitusta nykyisen AMIF-rahaston seuraajarahastosta, sekä korostaa jälleen kerran kumppanuusperiaatteen johdonmukaisen soveltamisen tärkeyttä. Komitea painottaa, että kyseisen rahaston kokonaismäärärahoja on kiireellisesti lisättävä, jotta varmistetaan, että rahaston tavoitteet voidaan saavuttaa asianmukaisesti ja kaikkiin muuttoliikkeeseen ja kotouttamiseen liittyviin toimiin ja politiikkoihin sovelletaan tasapainoista toimintamallia.

| 44. | kehottaa Euroopan parlamentin naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen perustamista koskevasta asetusehdotuksesta esittämän kannan mukaisesti ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan temaattiseen pilariin antamalla niille merkittävä asema samalla tasolla kansalaisyhteiskunnan kanssa ja varaamaan tähän tarkoitukseen 500 miljoonan euron määrärahat. |
| --- | --- |

44.

kehottaa Euroopan parlamentin naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen perustamista koskevasta asetusehdotuksesta esittämän kannan mukaisesti ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan temaattiseen pilariin antamalla niille merkittävä asema samalla tasolla kansalaisyhteiskunnan kanssa ja varaamaan tähän tarkoitukseen 500 miljoonan euron määrärahat.

| 45. | antaa komitean puheenjohtajan tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvoston puheenjohtajavaltiolle Suomelle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

45.

antaa komitean puheenjohtajan tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvoston puheenjohtajavaltiolle Suomelle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle.

Bryssel 8. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

PÄÄTÖSLAUSELMAT

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/7

---

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma – Talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta 2019 ja vuotuista kasvuselvitystä 2020 ennakoiden

(2020/C 39/02)

EPP-, PES-, Renew Europe-, EA- ja ECR-ryhmien esittämä

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK), joka

| — | ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon vuotuisesta kasvuselvityksestä 2019 (1) sekä talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon vuotuisesta kasvuselvityksestä 2019 (1) sekä talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson 2019,

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman euroalueen talouspolitiikoista ja vuotuisesta kasvuselvityksestä 2019 (2) ja 10. huhtikuuta 2019 antamansa lausunnon ”Talouspolitiikan EU-ohjausjakso ja koheesiopolitiikka: rakenteellisten uudistusten yhteensovittaminen pitkän aikavälin investointien kanssa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman euroalueen talouspolitiikoista ja vuotuisesta kasvuselvityksestä 2019 (2) ja 10. huhtikuuta 2019 antamansa lausunnon ”Talouspolitiikan EU-ohjausjakso ja koheesiopolitiikka: rakenteellisten uudistusten yhteensovittaminen pitkän aikavälin investointien kanssa”,

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuinen kasvuselvitys 2019 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuinen kasvuselvitys 2019 (3),

| 1. | suhtautuu myönteisesti siihen, että vuotuisessa kasvuselvityksessä 2019 kiinnitetään erityistä huomiota kestävää ja osallistavaa kasvua edistäviin investointeihin ja uudistuksiin keinona parantaa kilpailukykyä ja jäsenvaltioiden ja alueiden välistä ja sisäistä koheesiota sekä koordinoida EU:n investointipolitiikan kaikkia osa-alueita, myös koheesiopolitiikkaa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että EU-ohjausjakson mukaisten rakenneuudistusten tehokkuuden ja niihin sitoutumisen varmistamiseksi on tärkeää, että paikallis- ja alueviranomaisilla on ohjausjaksoprosessissa virallinen asema, joka perustuu kumppanuuden ja monitasoisen hallinnon periaatteisiin (4). Tässä olisi sovellettava AK:n ehdotusta käytännesäännöiksi paikallis- ja alueviranomaisten osallistamisesta EU-ohjausjaksoon (5). |
| --- | --- |

2.

| 3. | huomauttaa, että kasvu on hidastumassa ja että kauppajännitteet ja sopimuksettoman brexitin riski aiheuttavat epävarmuutta, joka vähentää investointihalukkuutta. Komitea kehottaakin tässä tilanteessa EU:ta harkitsemaan etupainotteisia toimenpiteitä EU:n investointiohjelmien vauhdittamiseksi ja niiden alojen tukemiseksi, joihin sopimukseton brexit saattaisi vaikuttaa eniten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että julkiset investoinnit jäsenvaltioissa ovat supistuneet huomattavasti ja ovat edelleen liian alhaisella tasolla erityisesti niissä maissa, jotka kärsivät kriisistä pahiten. Komitea toteaa, että tiukkojen budjettirajoitusten aikana juoksevia menoja ei leikattu läheskään niin paljon kuin investointeja. Komitea painottaa, että valtiotasoa alempien tasojen hallinto, jonka vastuulla on yli puolet julkisista investoinneista EU:ssa, on joutunut leikkaamaan investointejaan suhteettoman paljon (6). |
| --- | --- |

4.

| 5. | pyytää komissiota esittämään ennen vuodeksi 2020 kaavailtua vakaus- ja kasvusopimuksen uudistusprosessia arvion siitä, miten vakaus- ja kasvusopimuksen joustolausekkeita on käytetty vuodesta 2015. Komitea katsoo, että vakaus- ja kasvusopimuksen uudistuksen tulisi johtaa selkeämpiin sääntöihin, jotka auttavat välttämään myötäsyklisen finanssipolitiikan ja mahdollistavat velan supistamisen kohtuullisesti ja kestävällä tavalla haavoittuvimmissa talouksissa, kun inflaatio on alhainen. Säännöillä olisi myös poistettava koheesiopoliittisiin ohjelmiin maksettava kansallinen yhteisrahoitus vakaus- ja kasvusopimuksen enimmäismäärien laskelmista ja otettava käyttöön julkisten palvelujen tilinpidossa nk. kultainen sääntö, joka jättää viranomaisille kaikilla tasoilla riittävästi julkisen talouden liikkumavaraa kestävän kehityksen vaatimien pitkäkestoisten investointien tekemiseen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että jäsenvaltioiden, joilla on riittävästi julkisen talouden liikkumavaraa, olisi tehtävä pitkän aikavälin kasvuun tarvittavia julkisia investointeja, jotka korjaisivat makrotalouden epätasapainoa EU:ssa ja euroalueella. |
| --- | --- |

6.

| 7. | kannattaa vahvasti komissiolle valitun uuden puheenjohtajan sitoumusta tarkistaa EU-ohjausjakson kohdentamista ja tehdä siitä väline, johon on sisällytetty Yhdistyneiden kansakuntien asettamat kestävän kehityksen tavoitteet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | suhtautuu periaatteessa myönteisesti komission tulevan puheenjohtajan aikomukseen esittää ”Kestävä Eurooppa” -investointiohjelma, josta tuetaan seuraavalla vuosikymmenellä 1 biljoonan euron investointeja eri puolilla EU:ta, mutta odottaa täsmennyksiä siitä, mikä on tämän ohjelman suhde InvestEU-ohjelmaan ja miten sen odotetaan vaikuttavan investointeihin EU:n alue- ja kuntatasolla. Komitea kannattaa myös komission tulevan puheenjohtajan aikomusta esittää vihreän rahoituksen strategia. |
| --- | --- |

8.

| 9. | yhtyy komission tulevan puheenjohtajan näkemykseen siitä, että EU:n siirtymistä ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä on kiireellisesti vauhditettava tarkoituksenmukaisilla teollisuusstrategioilla ja että niitä ihmisiä ja alueita, joihin tämä vaikuttaa eniten, olisi tuettava perustamalla uusi oikeudenmukaisen siirtymän rahasto. Komitea katsoo, että kyseisellä rahastolla olisi erityisesti autettava lieventämään rakennemuutoksen yhteiskunnallisia, sosioekonomisia ja ekologisia vaikutuksia Euroopan hiilialueilla. |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että Euroopan unionin neuvottelemilla ja allekirjoittamilla kauppasopimuksilla olisi edistettävä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että maakohtaisten suositusten täytäntöönpano on edelleen hidasta ja epätasaista, ja katsoo, että tämä johtuu myös sitoutumisen puutteesta ja riittämättömistä hallinnollisista ja institutionaalisista valmiuksista. Komitea korostaa, että laajempiin maakohtaisiin suosituksiin (alasuosituksiin) vuonna 2019 kuuluvista yksittäisistä suosituksista 137 on kohdistettu suoraan tai välillisesti paikallis- ja aluehallinnolle tai aiheuttaa alueellisia vaikutuksia, kun vuonna 2018 vastaava luku oli 120, eli niiden osuus kaikista vuoden 2019 alasuosituksista on 62 prosenttia (7). Näistä alasuosituksista 112 koskee investointien esteitä, mikä on seurausta siitä, että EU-ohjausjaksossa keskitytään tänä vuonna vahvemmin investointitoimintaan – vuonna 2018 tällaisia alasuosituksia oli 79 –, ja 26 koskee puolestaan paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisten valmiuksien parantamista ja on osoitettu 17 jäsenvaltiolle. Komitea painottaa, että nämä tulokset kertovat paikallis- ja alueviranomaisten merkityksestä EU-ohjausjakson tavoitteiden saavuttamisessa. Tätä ei kuitenkaan ole tunnustettu riittävällä tavalla ohjausjakson hallinnointiprosessissa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että vuoden 2019 maakohtaisiin suosituksiin sisältyy 55 alasuositusta, joissa on kyse paikallis- ja alueviranomaisten asemasta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa. Sosiaalisen eriarvoisuuden juuret ovat usein alueellisissa eroissa, joita olisi siksi tarkasteltava perinpohjaisesti maaraporteissa ja kansallisissa uudistusohjelmissa. Komitea muistuttaa osallistuneensa Eurostatin kanssa metodologiseen tutkimukseen siitä, miten voitaisiin laatia alueellinen eurooppalainen sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu, jota voitaisiin käyttää EU-ohjausjakson yhteydessä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin liittyvän edistyksen seuraamiseen. Komitea pyytää tulevaa komissiota jatkamaan tämän prosessiin tukemista. |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille Euroopan komission monivuotisen arvioinnin maakohtaisten suositusten täytäntöönpanosta. Arvioinnista ilmenee, että vuoteen 2018 mennessä annetuista maakohtaisista suosituksista yli kaksi kolmasosaa on sellaisia, että niiden toteutuminen on edistynyt vähintään jonkin verran (8). Komitea pitää kuitenkin edelleen valitettavana, ettei arvioinnin perustana käytettyjä kriteerejä ole vieläkään ilmoitettu avoimesti. |
| --- | --- |

13.

| 14. | suhtautuu myönteisesti maaraportteihin sisältyviin ohjeisiin ERI-rahastojen ohjelmasuunnittelusta vuosina 2021–2027 (liite D), mutta toteaa, että tausta-analyysi alueellisista eroista on edelleen puutteellinen muun muassa sen vuoksi, ettei valmisteluun ole otettu mukaan paikallis- ja alueviranomaisia, kuten AK:n heti maaraporttien julkaisemisen jälkeen toteuttamasta kyselystä ilmeni. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että EU-ohjausjaksossa olisi arvioitava investointipolitiikan täytäntöönpanon tilannetta vuosittain. Komitea korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset olisi maaraporttien julkaisemisesta lähtien otettava niitä edustavien järjestöjen kautta mukaan tähän arviointiin, myös vuoropuheluun, jota käydään asiasta vastaavan komission varapuheenjohtajan ja jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

15.

| 16. | painottaa, että koska paikallis- ja alueviranomaiset eivät ole rakenteellisesti ja jatkuvasti osallisina EU-ohjausjaksossa ja etenkään kansallisten uudistusohjelmien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, tämä aiheuttaa epäsymmetrian keskitetysti ja ylhäältä alaspäin hallinnoitavan ohjausjakson ja yhteistyössä ja hajautetusti hallinnoitavan koheesiopolitiikan välillä. Komitea ehdottaa ongelman ratkaisemista kiireellisesti niin, että voimassa olevia kumppanuutta koskevia käytännesääntöjä ryhdytään soveltamaan myös EU-ohjausjakson poliittiseen prosessiin. |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että kansallinen uudistusohjelma on ainoa asiakirja, jonka avulla kukin EU:n jäsenvaltio esittää vuosittain Euroopan komissiolle erityiset toimintapolitiikat, joita soveltamalla se aikoo saavuttaa yhteiset tavoitteet, saada julkisen talouden kestävälle pohjalle ja toteuttaa rakenneuudistukset, sekä tekee ehdotukset kasvu- ja työllisyystavoitteiden saavuttamiseksi eurooppalaisen ohjausjakson suositusten ja Eurooppa 2020 -strategian kymmenvuotistavoitteiden mukaisesti. Alueiden tulisi näin ollen – monitasoisen hallinnon periaatetta tinkimättä noudattaen – osallistua kansallisten uudistusohjelmien muotoiluun, kuten eräissä jäsenvaltioissa jo tehdään. Kansallisia uudistusohjelmia voidaan näin käyttää välineenä, jonka avulla suunnitellaan integroidusti toimenpiteitä alueilla, myös kun otetaan huomioon uudistukset, jotka on otettu käyttöön vuosien 2021–2027 ohjelmakautta varten annetuissa EU:n säädöksissä sen mukauttamiseksi eurooppalaiseen ohjausjaksoon. Tätä taustaa vasten AK muistuttaa koostaneensa alueellisen eurooppalaisen sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun (9). Komitea on ilahtunut Euroopan komission ehdotuksesta lisätä ohjausjaksoprosessissa käytettävään sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun alueellinen ulottuvuus ja odottaa, että tämä toteutetaan ripeästi. |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää yhä valitettavana, ettei Euroopan komissio ole edelleenkään määritellyt, mitä ”rakenneuudistuksilla” tarkoitetaan EU:n talouden ohjausjärjestelmän sekä ehdotetun rakenneuudistusten tukiohjelman kaltaisista EU:n ohjelmista mahdollisesti myönnettävän tuen yhteydessä. EU:n tukeen oikeutettujen rakenneuudistusten tulisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti rajoittua niihin strategisiin aloihin, jotka ovat merkityksellisiä EU:n perussopimuksissa asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta ja liittyvät suoraan EU:n toimivaltaan. |
| --- | --- |

18.

| 19. | toivoo EU-ohjausjakson tuovan kattavan, koordinoidun ja integroidun EU-tason vastauksen väestörakenteen muutoksista aiheutuviin haittoihin erityisesti tehostamalla koheesiopolitiikkaa ja edistämällä ennen kaikkea niitä alueellisia strategioita, joiden avulla pyritään kehittämään älykkäitä ja kilpailukykyisiä maaseutualueita. |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että maakohtaisissa suosituksissa mainitaan asuntomarkkinat rahoitusvakaudelle kriittisenä alana ja että riittävien ja kohtuuhintaisten asuntojen puute on kasvava ongelma useissa jäsenvaltioissa. Tämä analyysi tukee näkemystä, jonka mukaan olisi harkittava asuntotarjontaa koskevaa eurooppalaista toimintaohjelmaa, jossa jäsenvaltioille jätettäisiin laaja harkintavalta niiden vastuulle kuuluvissa asioissa (10). |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että monenvälisyys ja sääntöpohjainen maailmanjärjestys ovat EU:n etujen mukaisia ja niitä on puolustettava. Komitea suhtautuukin myönteisesti aloitteisiin, joiden tarkoituksena on taistella tasapuolisten toimintaedellytysten puolesta ja puolustautua tiukasti sellaisia valtioita vastaan, jotka kilpailevat polkumyynnin, sääntelyn purkamisen tai valtiontuen keinoin. Komitea varoittaa kuitenkin, että EU:n sisäiset kilpailupoliittiset säännöt ovat paljon tiukemmat kuin kansainväliset säännöt, minkä vuoksi eurooppalaiset yritykset saattavat joutua epäedulliseen asemaan maailmanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että vapaakauppasopimuksista käytävissä neuvotteluissa olisi muiden asioiden ohella otettava huomioon alueelliset vaikutustenarvioinnit, sillä ne helpottaisivat Euroopan alueisiin mahdollisesti kohdistuvien epäsymmetristen vaikutusten varhaista havaitsemista ja määrällistä mittaamista, jolloin niihin voitaisiin löytää nopeasti poliittisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

22.

| 23. | yhtyy Eurooppa-neuvoston kehotukseen (11) soveltaa yhdennetympää toimintatapaa sisämarkkinoiden syventämiseen ja vahvistamiseen, tulevaisuuden tarpeisiin soveltuvan teollisuuspolitiikan suunnitteluun, digitaalisen vallankumouksen haasteisiin vastaamiseen ja oikeudenmukaisen ja tehokkaan verotuksen varmistamiseen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission asettaman Euroopan teollisuuden tulevaisuutta käsittelevän korkean tason ryhmän julkaisemaan kertomukseen (12), jossa esitetään pitkän aikavälin visio Euroopan teollisuusstrategiaksi ja painotetaan tällaisen strategian alueellista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

24.

| 25. | vaatii jälleen lisäämään EU:n tukea yleiseurooppalaiselle ja alueiden väliselle yhteistyölle, jossa keskitytään kehittämään synergiaa ja saavuttamaan sellaisten yhteisten investointien kriittinen massa, jotka kohdistuvat innovointiin teollisuuden arvoketjuissa ympäri Eurooppaa, sekä hyödyntämään kiertotalouden ja hiilineutraalin talouden mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

25.

| 26. | toteaa, että Euroopan talouden ja teollisuuden kilpailukyky perustuu pk-yritysten yrittäjyys- ja innovointipotentiaaliin. Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja neuvostoa ottamaan huomioon pk-yritysten erityistarpeet laadittaessa EU:n pitkän aikavälin taloudellisia strategioita, joihin kuuluu myös toimenpiteitä tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta edelleen haittaavien, eurooppalaisten pk-yritysten kasvua erityisesti jarruttavien esteiden purkamiseksi EU:n sisämarkkinoilta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että paikallis- ja aluetason julkisen hankintapolitiikan parantaminen toisi merkittäviä kilpailukyky- ja tehokkuusetuja. Tätä tukee AK:n analyysi, joka osoittaa, että julkisiin hankintoihin nykyisin sovellettavien sääntöjen monimutkaisuus ja monien jäsenvaltioiden ylisääntelytaipumus lisäävät virheiden todennäköisyyttä ja siten oikeustoimien riskiä. Tämä puolestaan johtaa siihen, että monet paikallis- ja alueviranomaiset pyrkivät liiaksi välttämään riskejä hankintastrategioissaan. |
| --- | --- |

27.

| 28. | antaa komitean puheenjohtajan tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvoston puheenjohtajavaltiolle Suomelle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

28.

Bryssel 9. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Komission tiedonanto, annettu 21. marraskuuta 2018, ”Vuotuinen kasvuselvitys 2019: Maailmanlaajuinen epävarmuus vaatii vahvempaa Eurooppaa”, COM(2018) 770.

1

(2)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03900-00-00-res-tra-fi.docx/content

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0201_FI.html

3

(4)  Lausunto ”Talouspolitiikan EU-ohjausjakso ja koheesiopolitiikka: rakenteellisten uudistusten yhteensovittaminen pitkän aikavälin investointien kanssa”, hyväksytty yksimielisesti AK:n täysistunnossa 10. huhtikuuta 2019, https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-05504-00-00-ac-tra-fi.docx/content

4

(5)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-05386-00-00-ac-tra-fi.docx/content

5

(6)  https://www.eib.org/attachments/efs/economic_investment_report_2018_key_findings_en.pdf

6

(7)  AK, 2019 European Semester. Territorial Analysis of the Country-Specific Recommendations

7

2019 European Semester. Territorial Analysis of the Country-Specific Recommendations

(https://portal.cor.europa.eu/europe2020/Pages/welcome.aspx#)

(8)  Komission tiedonanto vuoden 2019 maakohtaisista suosituksista, s. 3,

8

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?qid=1560257977630&uri=CELEX%3A52019DC0500

(9)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/European%20Regional%20Social%20Scoreboard/European-Regional-Social-Scoreboard.pdf?_cldee=bWF0dGhpZXUuaG9ybnVuZ0Bjb3IuZXVyb3BhLmV1&recipientid=contact-09d0f0455cf2e4118a29005056a05119-28d790990cbf4dcc890968d369dec000&esid=8685471a-6dd4-e911-8116-005056a043ea

9

(10)  AK:n päätöslauselma ”Euroopan alueiden komitean ehdotukset Euroopan unionin uudelle lainsäädäntökaudelle”, 27. kesäkuuta 2019, kohta 20, https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-02550-00-01-res-tra-fi.docx/content

10

(11)  Ks. Eurooppa-neuvoston päätelmät, 20. kesäkuuta 2019, https://www.consilium.europa.eu/media/39946/20-21-euco-final-conclusions-fi.pdf

11

(12)  Julkaistu 26. kesäkuuta 2019, https://ec.europa.eu/growth/industry/policy/industry-2030_fi#vision2030

12

---

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/11

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Suositukset menestyksekkäiden aluekehitysstrategioiden suunnittelemiseksi vuoden 2020 jälkeiselle ajalle

(2020/C 39/03)

| Esittelijä | : | Adam Struzik (PL, EPP), Masovian voivodikunnan aluejohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Adam Struzik (PL, EPP), Masovian voivodikunnan aluejohtaja

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | esittää seuraavassa suosituksia aluekehitysstrategioiden tehokkaasta suunnittelusta vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten. Komitea pohjaa suosituksensa analyyseihin alueiden strategiseen tilanteeseen vaikuttavista tekijöistä, ottaa niiden yhteydessä huomioon alueiden edessä olevat haasteet ja hyödyntää koheesiopolitiikan piirissä tähän mennessä saatuja kokemuksia. |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että suositukset koskevat ainoastaan investointipainopisteitä ja menestyksekkäiden aluekehitysstrategioiden perusedellytyksiä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat todellisiin tarpeisiin tukeutuvia selkeitä keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitysstrategioita, jotka on laadittu kehitysennusteiden ja haasteiden lisäksi kunkin alueen erityisolosuhteiden perusteella. |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että aluestrategioiden suunnittelussa tärkeintä on pyrkiä optimoimaan alue- ja paikallisviranomaisten (alueiden, hallintopiirien ja kuntien) toiminta ja kehitys siltä pohjalta, että alueellisia tekijöitä ja resursseja hyödynnetään tasapainoisesti tavaroiden ja palveluiden tuottamisessa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että kehitysstrategiat ovat alue- ja paikallishallinnon keskeisiä välineitä, sillä niissä viitoitetaan tavoite- ja painopistelinjauksiin liittyvien päätösten ja toimien suuntaa noudattaen tiiviisti Euroopan tulevan kehityksen visiota. |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että aluekehitysstrategiat ja älykkään erikoistumisen strategiat ovat siten tärkeitä työkaluja erilaisten alakohtaisten välineiden keskinäisen synergian ja täydentävyyden varmistamiseksi ja että niiden avulla voidaan myös huolehtia sidosryhmien asianmukaisesta osallistamisesta kunkin alueen taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen kehitykseen sovellettavan toimintamallin mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiinnittää huomiota talouspolitiikan EU-ohjausjakson ja koheesiopolitiikan tavoitteiden väliseen juopaan. Koheesiopolitiikka on erillinen politiikanala, eikä perussopimuksen tavoitetta (taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus) saa unohtaa missään vaiheessa. Tässä yhteydessä pitää huomioida maakohtaisten suositusten ja koheesio-ohjelmien merkitys toistensa kannalta sekä se, että valtio-, alue- ja paikallistason viranomaisten on tärkeää tehdä yhteistyötä sekä kansallisiin uudistusohjelmiin että koheesio-ohjelmiin liittyen. |
| --- | --- |

7.

Suositus 1: Strateginen aluesuunnittelu menestyksekkään kehittämisen lähtökohtana

| 8. | muistuttaa, että Euroopan unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) mukaan yksi EU:n päätavoitteista. |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että koheesiopolitiikan on tarkoitus luoda yhteys Euroopan ja koko maailman laajuisten haasteiden ratkaisemiseen liittyvien strategisten tavoitteiden ja jäsenvaltioiden pitkän aikavälin alue- ja paikalliskehitysstrategioiden ja niiden käytännön toteutuksen välille. |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa lisäksi, että kuntien ja alueiden lukuisilla haasteilla on vahva alueellinen ulottuvuus, sillä niiden vaikutus ulottuu yksittäisiä alueita laajemmalle ja hallinnollisten rajojen ylitse. Komitea huomauttaakin, etteivät yksittäiset alueet pysty ratkaisemaan kehityshaasteita yksin. Kukin alue päättää kuitenkin täysin itsenäisesti oman yhteisönsä kehittämistä ja visiota ohjaavista poliittisista suuntaviivoista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 5 artiklan 3 kohdassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

10.

| 11. | painottaa alueellisten strategioiden merkitystä investointien yhdennetylle ja koordinoidulle hallinnoinnille. Yhdennetyllä tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että kaikki hallintotasot paikallistasosta EU:hun saakka puhaltavat yhteen hiileen alueellisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ja koordinoidulla puolestaan sitä, että eri rahoituslähteet täydentävät toisiaan ja että niiden avulla pyritään kohti samoja sovittuja alueellisia tavoitteita. |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää äärimmäisen tärkeänä tehdä taloudelliset ja strategiset päätökset ajan tasalla olevien sosioekonomisen kehityksen indikaattorien perusteella. Vuosien 2021–2027 rahoitusnäkymäehdotukset perustuvat vuosien 2014–2016 tietoihin, mikä antaa sangen vääristyneen kuvan alueiden sosioekonomisesta tilanteesta. Analyysissä olisi käytettävä korkeintaan kolmen rahoituskautta edeltävän vuoden eli tässä tapauksessa vuosien 2017–2019 indikaattoritietoja. |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että tulevaa kehityspolitiikkaa muotoiltaessa ja varsinkin vuosien 2021–2027 rahoitusennusteita koskevan EU:n monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä ja siitä eteenpäinkin tulee ottaa huomioon nykyiset tilastojaot, ja kehottaa siksi Euroopan komissiota pohtimaan monivuotista rahoituskehystä vahvistettaessa perusteellisesti lähestymistapaa, jota se soveltaa edellä mainituissa kysymyksissä. |
| --- | --- |

13.

| 14. | huomauttaa, että Eurostat on kutsuttava mukaan lähestymistavan uudelleentarkasteluun ja suositusten täytäntöönpanoon. Eurostatin tulee lisäksi pyrkiä entistä tarmokkaammin kehittämään tietojen keruu- ja käsittelyjärjestelmästä mahdollisimman hyvä, jotta se edistäisi uusiin tarpeisiin mukautumista ja parantaisi yhteistyötä, sekä tehostamaan tietojen kokoamista. |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa, että BKT mittaa tuotannon määrää mutta ei sovellu ympäristökestävyyden, resurssitehokkuuden, yhteiskunnan integroituneisuuden ja yleisen sosiaalisen edistyksen mittaamiseen. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä tarpeesta ottaa käyttöön muitakin, BKT:tä täydentäviä indikaattoreita, joilla voidaan mitata paremmin ja selkeämmin elämänlaatua. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kannustaa laatimaan selkeitä ja mitattavissa olevia indikaattoreita, joita hyödyntämällä pystytään ottamaan huomioon ilmastonmuutos, biologinen monimuotoisuus, resurssitehokkuus ja sosiaalinen osallisuus. Komitea kehottaa lisäksi kehittämään indikaattoreita, joissa keskitytään enemmän kotitalouksien tilanteeseen ja jotka kuvastavat paremmin niiden tuloja, kulutusta ja varallisuutta. |
| --- | --- |

16.

Suositus 2: Kestävän kehityksen tavoitteet kuntien ja alueiden pitkän aikavälin strategioiden perustana

| 17. | toteaa, että Eurooppa 2020 -strategia samoin kuin yhteinen strategiakehys on tarjonnut puitteet ja suuntaviivat koheesiopolitiikkaan liittyvien kumppanuussopimusten ja ohjelmien valmistelulle vuosina 2014–2020 ja erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) ja muiden välineiden koordinoinnille. |
| --- | --- |

17.

| 18. | huomauttaa tarpeesta vahvistaa EU:lle Eurooppa 2020 -strategian jälkeen sovellettava pitkän aikavälin poliittinen kehys, jonka pohjalta voidaan laatia valtakunnallisia, alueellisia ja paikallisia strategioita kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi. Tässä yhteydessä tulee ottaa huomioon hyödyt, joita voidaan saada käynnistämällä yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi myös rajatylittävä kumppanuus. |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää myönteisenä keskustelun käynnistämistä EU:n pohdinta-asiakirjalla ”Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä” ja kehottaa komissiota ja Eurooppa-neuvostoa vahvistamaan kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen sisältämien 17 tavoitteen täytäntöönpanon Euroopan unionin seuraavan, vuosia 2019–2024 koskevan strategisen ohjelman ja sen jälkeisen ajan poliittiseksi painopisteeksi ja yleiseksi tavoitteeksi. |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että kestävän kehityksen tavoitteet ja strategiat tulee toteuttaa monitasoisen hallinnon periaatteen mukaisesti niin, että kaikki hallintotasot ja sidosryhmät pääsevät osallistumaan toimiin asianmukaisesti ja että valtio-, alue- ja paikallistason tavoitteet voidaan eriyttää. |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että kestävän kehityksen 17 tavoitteeseen ei sisälly erityistä alueellista tavoitetta, joka liittyisi SEUT-sopimuksessa vahvistettuihin EU:n alueiden tasapainoisen kehityksen ja alueiden välisten kehityserojen tasoittamisen tavoitteisiin ja jolla varmistettaisiin, ettei mikään alue jää jälkeen muista. |
| --- | --- |

21.

| 22. | suosittaa, että kunnat ja alueet käyttävät kestävän kehityksen tavoitteita ohjenuorana laatiessaan alue- tai paikalliskehitysstrategioita, semminkin kun strategia kestäväpohjaisen EU:n saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä ei ole vielä valmis. Kuntien ja alueiden tulee lisäksi kansalaisia, yrityksiä ja paikallisyhteisöjä lähimpänä olevina päätöksentekotasoina mukauttaa kestävän kehityksen tavoitteet paikallisiin oloihin. |
| --- | --- |

22.

Suositus 3: Kuntien ja alueiden tulee perustaa aluekehitysstrategiansa tarkkaan tulevaisuuden analyysiin

| 23. | korostaa, että menestyksekkäiden aluekehitysstrategioiden valmistelu edellyttää tulevien suuntausten huomioimista. Pitkäjänteinen suunnittelu, ennusteet ja muut strategiset ennakointimenetelmät ovat näin ollen tärkeitä tulevaa aluepolitiikkaa muotoiltaessa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa tarvetta nivoa vuoden 2020 jälkeiset aluekehitysstrategiat uuteen alueelliseen toimintasuunnitelmaan, jotta voidaan saada aikaan edistystä EU:n laajuisesti. |
| --- | --- |

24.

| 25. | huomauttaa, että tulevaisuuden tärkeimmät kehitystarpeet, jotka alueellisissa strategioissa on otettava huomioon, liittyvät megatrendeihin tai ympäristömuutoksiin ja tulevat näin ollen vaikuttamaan merkittävästi talouteen ja väestöön kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | painottaa, että automaation ja koneoppimisen mukanaan tuomalla teknologisella muutoksella voi olla huomattavia työmarkkinavaikutuksia ja että se vaikuttaa siksi niin ikään sosioekonomiseen kehitykseen. Monet uudet tekniikat voivat kuitenkin myös hyödyttää maaseutualueita, sillä ne lievittävät alhaisesta väestötiheydestä ja pitkistä välimatkoista johtuvia ongelmia. |
| --- | --- |

26.

| 27. | huomauttaa, että uuden teknologian hyödyntämistä varten on luotava tarvittava tekninen perusinfrastruktuuri. Monet uusien teknologioiden edut eivät realisoidu itsestään vaan edellyttävät täydentäviä politiikkatoimenpiteitä, kuten sen varmistamista, että ihmiset osaavat käyttää kyseisiä teknologioita. |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari on pantava kaikilta osin täytäntöön. Vaikka EU:ssa on tapahtunut sosiaalista edistystä, pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa on parannettava kaikilla hallintotasoilla. Sosiaalirahasto on tässä yhteydessä tärkeä yhdysside sosiaalisen pilarin tavoitteiden ja alueen kehityksen kannalta tarpeellisten toimenpiteiden ja investointien, kuten ammattipätevyydestä huolehtimisen, välillä. |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että työmarkkinat ovat muuttumassa digitalisaation johdosta, ja kehottaa siksi luomaan uusia liiketoimintamalleja, joissa kunnioitetaan työntekijöiden oikeuksia, ja varmistamaan työn uusien muotojen yhteydessä kohtuullisen palkkauksen, sosiaaliturvan ja suojelun syrjinnältä. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kiinnittää huomiota tarpeeseen lisätä aluesuunnittelun johdonmukaisuutta ja ottaa siinä huomioon sopeutuminen ilmastonmuutokseen. Komitea toteaa lisäksi, että aluesuunnittelu on keskeisessä asemassa pyrittäessä rajoittamaan äärimmäisten sääilmiöiden ja luonnonkatastrofien lisääntymisestä johtuvia riskejä. |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa vihreän ja sinisen infrastruktuurin tärkeää roolia ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa sekä biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen estämisessä ja kehottaa lisäksi jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia ottamaan biologisen monimuotoisuuden huomioon päätöksenteossaan ja strategia-asiakirjoissaan. |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää valitettavana, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) on jätetty yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Yhdessä alakohtaisten asetusten toisistaan poikkeavien säännösten kanssa tämä hankaloittaa ilmastotoimiin ja biologiseen monimuotoisuuteen suunnatun rahoituksen yhteensovittamista sekä useiden rahastojen välisiä yleisiä strategioita ja yhteistyörakenteita aluetasolla. |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että ympäristövaikutukset on otettava huomioon strategisen infrastruktuurisuunnittelun alusta lähtien ja että myös tarvittavat strategiset ympäristöarvioinnit ja ympäristövaikutusten arvioinnit on toteutettava asianmukaisesti. Tämä vähentää myöhempiä ongelmia hankkeiden hyväksynnässä ja toimeenpanossa. |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että alueellisen lähestymistavan on ilmennettävä alueellista ja paikallista identiteettiä, ja muistuttaa, että yksittäisillä yhteisöillä on välitön vastuu ja toimivalta määritellä toimintapolitiikat alueellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen erityispiirteidensä mukaisesti. Komitea korostaa tähän liittyen, että kullakin alueella on tietyt erityispiirteet, jotka ovat tärkeä kasvutekijä ja auttavat kriisien hallinnassa. |
| --- | --- |

34.

| 35. | arvostelee sitä, että Euroopan unionin tulevaa kehitystä koskevassa Eurooppa 2020 -strategiassa ei kiinnitetty huomiota kulttuuriin, ja kehottaakin nivomaan kulttuurin instituutioineen ja kohteineen keskeiseksi osaksi tulevaa strategiaa ja toimintapolitiikan suunnittelua. Komitea kannustaa tässä yhteydessä alueita, jotka pitävät kulttuuriperintöä yhtenä suurimmista vahvuuksistaan, kiinnittämään siihen huomiota älykkään erikoistumisen strategioissaan. |
| --- | --- |

35.

Suositus 4: Investoinnit institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien kehittämiseen julkisten varojen tehokkaan käytön ennakkoedellytyksenä

| 36. | korostaa, että yhdennetyn politiikanmuotoilun onnistuminen on pitkälti riippuvaista valtio- ja aluehallinnon laadusta ja että institutionaaliset ja hallinnolliset valmiudet ovat avaintekijä ERI-rahastojen ohjelmien asianmukaisen hallinnoinnin kannalta ja tärkeitä myös yleisen taloudellisen hyvinvoinnin vahvistamista ajatellen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | painottaa, että julkisten menojen vaikuttavuus riippuu lukuisten tutkimusten mukaan makrotaloudellisten perusmuuttujien sijasta pikemminkin siitä, onko hallinto hyvää ja toimivatko viranomaiset tehokkaasti. Tämän johdosta pääoman tuotto korreloi investointien määrän lisäksi suoraan myös hallinnon laadun kanssa. |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää hyvää hallintotapaa (ja yleensä johtamista) keskeisenä alue- ja paikalliskehitysstrategioiden täytäntöönpanon kannalta ja toteaa tässä yhteydessä, että EU niin kuin myös kunnat ja alueet tarvitsevat johtajia, jotka eivät pelkää visioida toimialueensa tulevaisuutta ja muotoilla tältä pohjalta kehitysstrategioita. Alueviranomaisten aktiivisuus on alueen kehityksen ehdoton edellytys. |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa tukemaan kansalaisten digitaalisten taitojen ja pätevyyden kehittämistä asianmukaisesti kaikilla koulutustasoilla ja katsoo, että työntekijöiden digitaalisten taitojen kehittäminen on välttämätöntä, jotta EU:ssa kyetään selviytymään työmarkkinoiden muutoksista ja pystytään ehkäisemään ammattitaitoisen työvoiman puutetta ja osaamisvajetta. |
| --- | --- |

39.

Suositus 5: Rahastojen ja muiden toimijoiden välisen synergian edistäminen

| 40. | korostaa, että koheesiopolitiikan on kaikkien muiden EU-politiikkojen tapaan edistettävä perussopimuksissa asetettujen keskeisten tavoitteiden saavuttamista. Muilla EU-politiikoilla on kuitenkin vastaavasti edesautettava perussopimuksiin perustuvien koheesiopoliittisten tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa lisäksi, että vaikka yksittäisillä ERI-rahastoilla on ollut ja on edelleen perustamissopimuksessa määrätyt erityistehtävänsä, niistä voidaan myös kokonaisuutena saada panos koheesiopolitiikan tavoitteiden toteuttamiseen ja ne edistävät osaltaan muidenkin rahastojen tehtävien täyttämistä. |
| --- | --- |

41.

| 42. | painottaa, että synergioiden luomiseksi eri instrumenttien välillä ja välineiden vaikutuksen ja tehon lisäämiseksi strategioita ja toimintamuotoja sekä eri toimijoiden välistä yhteistyötä on mukautettava ohjelmasuunnittelun alusta alkaen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | kiinnittää huomiota siihen, miten tärkeää avoimuus ja julkisten hankintojen strateginen hyödyntäminen kaikilla hallintotasoilla on varsinkin toimintaperiaatteiden selkeyttä ja yksiselitteisyyttä ajatellen. Tässä yhteydessä on pyrittävä välttämään eroavuuksia jäsenvaltioiden, eri hallintotasojen tai jäsenvaltioiden ja Euroopan komission välillä ja pidettävä hallinnollinen taakka mahdollisimman vähäisenä. |
| --- | --- |

43.

| 44. | katsoo, että paikallis- ja aluetasolla toteutettavat STEAM-alojen (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet, taide ja matematiikka) hankkeet, strategiat, toimintasuunnitelmat ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet voivat osaltaan kaventaa merkittävästi kehityseroja kaikkialla Euroopassa ja että STEAM-alojen koulutuksen asettaminen alueelliseksi ja paikalliseksi painopisteeksi ja niiden kehittämiseen tähtäävien yhteistyö- ja investointialoitteiden priorisointi voi auttaa lievittämään merkittävästi aivovuodon kielteisiä seurauksia. |
| --- | --- |

44.

Suositus 6: Toiminnallisilla alueilla tehtävä alueellinen yhteistyö

| 45. | toteaa, että hallinnolliset rajat eivät useinkaan vastaa alueella kaiken kaikkiaan vallitsevia taloudellisia sidoksia. Esimerkiksi kaupunkien ja niiden vaikutuspiiriin kuuluvien lähialueiden, maaseutu- ja kaupunkialueiden ja rajan eri puolilla naapurimaissa sijaitsevien alueiden välillä voi olla merkittäviä yhteyksiä. |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että alueelliset vaikutukset ylittävät lähes kaikissa kehitykseen liittyvissä asioissa paikallisyhteisön rajat ja hallintorajat ja että päätökset on siksi tehtävä eri tasoilla yhteisesti. Etsittäessä vastauksia näihin kysymyksiin on ennen päätösten tekemistä käytävä yhteistä vuoropuhelua alusta alkaen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä syrjäisten alueiden, syrjäisimpien alueiden, harvaan asuttujen, eristyksissä olevien ja rajaseutualueiden sekä erityishaasteista kärsivien, tietyissä tapauksissa muita heikommin kehittyneiden alueiden (etenkin vuoristo- ja saaristoalueiden) tilanteeseen etenkin niiden välisten sekä niiden ja muiden alueiden välisten yhteyksien parantamiseksi. |
| --- | --- |

47.

| 48. | suosittaa yhteisten strategioiden laatimista toiminnallisille alueille ja asiaankuuluvien strategioiden ja ohjelmien mukauttamista, mikäli mahdollista. |
| --- | --- |

48.

Suositus 7: Naapurimaiden valtakunnallisten ja alueellisten ERI-ohjelmien väliset yhteishankkeet

| 49. | kehottaa hallintoviranomaisia hyödyntämään kaikki koheesiopolitiikan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (Euroopan komission ehdottaman asetuksen 57 artiklan 4 kohta) tarjoamat mahdollisuudet toteuttaa rajatylittävillä toiminnallisilla alueilla alueiden välisiä tai rajatylittäviä yhteishankkeita alueellisten ERI-ohjelmien välillä. Tällaisten hankkeiden kehittäminen edellyttää myös tiivistä koordinointia asiaan liittyvien Interreg-ohjelmien kanssa, jotta voidaan varmistaa keskinäinen täydentävyys ja välttää päällekkäisyyksiä. |
| --- | --- |

49.

| 50. | katsoo, että ehdotetulla eurooppalaisella rajanylisellä mekanismilla olisi valtava vaikutus rajatylittävän yhteistyön esteiden ja ongelmakohtien poistamiseen. |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että EU:n on käynnistettävä aito kulttuuridiplomatiaa koskeva strategia. Tätä varten tulee lisätä EU:n alueiden – etenkin syrjäisimpien alueiden – ja unionin ulkopuolisten maiden välistä viestintää ja taide- ja kulttuurivaihtoa muun muassa tarjoamalla taiteilijoille mahdollisuuksia matkustaa esittelemään töitään unionin ulkopuolisiin maihin ja sieltä unionin maihin. |
| --- | --- |

51.

Suositus 8: Alueellisen lähestymistavan vahvistaminen hyödyntämällä kaikki yhdennettyjen välineiden (esim. paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet ja yhdennetyt alueelliset investoinnit) tarjoamat mahdollisuudet

| 52. | korostaa, että yhteenkuuluvuuden lujittaminen alueellisella ja paikallisella tasolla, myös yli rajojen, edellyttää alhaalta ylöspäin suuntautuvaa ja paikkalähtöistä toimintatapaa, jotta voidaan kehittää tarkoituksenmukaisia paikallisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa laatimaan alueellisia strategioita kaikkia ohjelmia varten ja korostaa tässä yhteydessä useista rahastoista rahoitettavien ohjelmien lisäarvoa. Komitea suosittaa alueellisten välineiden laajempaa hyödyntämistä toiminnallisilla alueilla. |
| --- | --- |

53.

| 54. | tähdentää paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden (CLLD) merkitystä erityisenä seutukohtaisena toimintavälineenä, joka täydentää muita paikallistason tukimuotoja. |
| --- | --- |

54.

| 55. | katsoo, että CLLD-hankkeista kertyy erityistä lisäarvoa paikallisväestön ja kaikkien julkisten ja yksityisten toimijoiden osallistumisen, kuulemisen ja yhteistyön kautta. Niiden avulla saadaan paikallinen asiantuntemus käyttöön ja voidaan varmistaa kunkin alueen erityistarpeiden ottaminen huomioon. |
| --- | --- |

55.

| 56. | muistuttaa erityisesti eurooppalaiseen tutkimusrahoitukseen pohjautuvasta älykkään erikoistumisen tärkeästä roolista alueellisten innovointijärjestelmien, alueiden välisen tietojenvaihdon ja synergian lisäämisen kannalta. |
| --- | --- |

56.

Bryssel 8. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

LAUSUNNOT

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/16

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Koheesiopolitiikkaa koskevan viestinnän parantaminen”

(2020/C 39/04)

| Esittelijä | : | Adrian Ovidiu Teban (RO, EPP), Cugirin pormestari |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Adrian Ovidiu Teban (RO, EPP), Cugirin pormestari

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleiset näkökohdat:

| 1. | toteaa, että koheesiopolitiikan osuus EU:n talousarviosta on noin kolmasosa, toisin sanoen 351 miljardia euroa ohjelmakaudella 2014–2020. Tämä tarjoaa alueille ja jäsenvaltioille pitkän aikavälin investointikehyksen ja mahdollistaa luotettavamman suunnittelun kansallisiin vuotuisiin tai kaksivuotisiin talousarvioihin verrattuna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) erottuvuuden lisääminen voi auttaa parantamaan käsityksiä koheesiopolitiikan tehokkuudesta ja lujittamaan kansalaisten luottamusta Eurooppa-hankkeeseen. Yhtenäinen viestintäkanava on kuitenkin keskeisen tärkeä, ei ainoastaan ylhäältä alas ERI-rahastojen konkreettisten tulosten osalta, vaan myös alhaalta ylös, jotta paikallisviranomaiset ja sidosryhmät saadaan tietoisiksi rahoitusmahdollisuuksista, minkä etuna olisi, että se lisäisi yleisön osallistumista täytäntöönpanoprosesseihin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että periaatteessa viestinnän tulisi olla olennainen osa politiikantekoa ja täytäntöönpanoa. Tietoisuus EU:n rahoittamista paikallisista hankkeista edunsaajien ja kansalaisyhteiskunnan keskuudessa on ratkaisevan tärkeää, vaikka rahoitusmäärät vaihtelevat alueittain, ja edellyttää kaikkien asianomaisten hallintotasojen yhteisiä toimia. Monitasoisen hallinnon mallilla ja kumppanuusperiaatteella, jotka kummatkin perustuvat viranomaisten, talouselämän osapuolten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan keskinäiseen tiiviiseen koordinointiin, voidaan osaltaan edistää entistä tehokkaampaa viestintää EU:n politiikan tavoitteista ja tuloksista. |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitettavien toimenpideohjelmien hallintoviranomaisten on tiedotettava koheesiopolitiikan ohjelmien ja hankkeiden tavoitteista, rahoitusmahdollisuuksista ja tuloksista. Tämä on näin ollen hallintoviranomaisille ja edunsaajille jäsenvaltioissa kuuluva keskeinen tehtävä – vastata kysymyksiin esimerkiksi siitä, millaisia rahoitusmahdollisuuksia on olemassa, miten edunsaaja voi käsitellä julkisuuteen liittyviä ongelmia tai kenelle myönnetään rahoitusta ja mihin tarkoitukseen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että EU:n koheesiopolitiikkaan ja sen varoin toteutettaviin toimiin liittyy tiedotus- ja julkisuusvaatimuksia, joiden nojalla valtio- ja aluetason täytäntöönpanoviranomaisilla sekä lopullisilla edunsaajilla on lakisääteinen velvollisuus toteuttaa viestintätoimia. Vaatimukset ovat kehittyneet kolmen viime vuosikymmenen aikana niin, että tietokylttien kaltaisten yksinkertaisten tiedotustoimien lisäksi edellytetään yhä kehittyneempiä viestintästrategioita, joihin kuuluvat mm. monivuotiset strategiat, vuotuiset suunnitelmat, vähimmäisvaatimukset ja arviointien laatiminen jokaisesta toimenpideohjelmasta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | painottaa, että rahoitusmahdollisuuksista tiedottaminen mahdollisille edunsaajille on ratkaisevan tärkeä osa ohjelmien hallinnoimista. Jotta voidaan varmistaa, että koheesiopolitiikassa investoidaan tarkoituksenmukaisimpiin ja innovatiivisimpiin hankkeisiin, tiedottaminen on suunnattava mahdollisimman suurelle potentiaalisten edunsaajien joukolle. Tämä tavoite voidaan saavuttaa paitsi korostamalla investointimahdollisuuksia myös tuomalla esiin saavutetut tulokset ja hyvät käytänteet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että EU:n koheesiopolitiikalla on osoitetusti myönteinen vaikutus sekä talouteen että kansalaisten elämään, mutta pitää valitettavana, ettei tuloksista ole aina tiedotettu asianmukaisesti ja että tietoisuus tämän politiikan myönteisistä vaikutuksista on viime vuosikymmenellä ollut jatkuvasti vähäistä, sillä Flash Eurobarometri -kyselyn mukaan vuonna 2017 ainoastaan 35 prosenttia EU:n kansalaisista oli kuullut EU:n yhteisrahoittamista asuinalueensa hankkeista. Näistä hankkeista kuulleet ihmiset sanovat kuitenkin, että vaikutus heidän alueensa kehitykseen on ollut myönteinen (78 prosenttia). |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille, että samaisen Eurobarometri-kyselyn mukaan tiedottaminen EU:n koheesiopolitiikasta on edelleen niukkaa ja että tietolähteet eivät yleensä ole kovin monipuolisia. Seuraavalla, vuoden 2020 jälkeisellä ohjelmakaudella olisi yleisesti ottaen kiinnitettävä paljon enemmän huomiota digitaaliseen viestintään. |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa, että jäsenvaltioissa aikaansaatu edistys hallinnollisten menettelyiden järkeistämisessä alueellisten ja paikallisten kumppanien – talouselämän osapuolet, työmarkkinaosapuolet sekä kansalaisyhteiskunnan edustajat mukaan luettuina – laajempaa mobilisointia ja osallistumista ajatellen on ollut epätasaista, ja korostaa kansalaisten osallistumisen ja sosiaalisen vuoropuhelun merkitystä. On huomionarvoista, että ensisijaisena painopisteenä pidetään investoimista alueisiin, joilla on korkea työttömyys. EU:n aluepoliittiset investoinnit tulisi suunnata koulutukseen, terveydenhuoltoon tai sosiaalisiin infrastruktuureihin, joita pidetään investointien tärkeimpinä aloina. Lisäksi koheesiopolitiikka on EU:n tärkein investointiväline alueille ja kunnille kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamiseksi. Tällainen lähestymistapa olisi ennakkoedellytys kestävän kehityksen tavoitteiden ”lokalisoinnin” laajentamiseksi ja niiden täytäntöönpanon tehostamiseksi koheesiopolitiikan (1) avulla, mikä raivaisi tietä siirtymiselle lineaarisesta taloudesta kiertotalouteen (2). |
| --- | --- |

9.

| 10. | huomauttaa, että sekä koheesiopolitiikan kokemisessa että EU:n kannatuksessa voi olla eroja eri väestöryhmien ja alueiden välillä. Jotta asiasta voidaan tehdä selkeitä päätelmiä, tarvitaan kuitenkin lisää näyttöä. Tämä edellyttää tietojen kokoamista edustavalta otokselta ihmisiä kaikkialta EU:sta. Komitea ehdottaakin, että kaikkiin Eurobarometri-kyselyihin, joiden on tarkoitus olla edustavia EU:n kaikkien alueiden (NUTS 2 -taso tai vastaava) osalta, sisällytetään kysymyksiä siitä, miten kansalaiset kokevat koheesiopolitiikan ja kannattavatko he Eurooppa-hanketta. |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa tarvetta saada parempi selko siitä, miten kansalaisten käsitys EU:n koheesiopolitiikasta vaikuttaa siihen, kuinka kannatettavana he pitävät Euroopan yhdentymisprosessia. Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan arvioida etukäteen sellaisten erityisten viestintäpolitiikkojen tehokkuutta, joiden tavoitteena on edistää myönteistä suhtautumista koheesiopolitiikkaan ja ylipäätään EU:hun. Komitea ehdottaa näin ollen, että samoihin vakiomuotoisiin Eurobarometri-kyselyihin liitetään nimenomaisia kysymyksiä EU-myönteisyydestä ja EU:n koheesiopolitiikan kokemisesta. |
| --- | --- |

11.

| 12. | painottaa, että muutkin kuin taloudelliset tekijät voivat luoda tietoisuutta. Eri analyyseissa on yksilöity kansalaisryhmiä, joiden tietoisuus EU:n (koheesio)politiikasta näyttää olevan suoraan yhteydessä siihen, miten nämä ryhmät samaistuvat Euroopan unioniin poliittisena yhteisönä. Lisäksi tietoisuus koheesiopolitiikan tapaisista EU:n politiikoista vaikuttaa korreloivan positiivisesti Euroopan parlamentin vaaleihin osallistumisen kanssa. Kääntäen taas näyttää olevan niin, että yleisön tietoisuus EU:n (koheesio)politiikasta on suurempaa, kun samaistuminen Euroopan unioniin ja yhteiseen eurooppalaiseen historiaan ja kulttuuriin on voimakasta. Näistä syistä on tärkeää parantaa ja tehostaa viestimistä EU:n koheesiopolitiikan tuloksista, jotta vahvistetaan Euroopan unionin poliittista legitiimiyttä ja kansalaisten tunnetta kuulumisesta yhteiseen hankkeeseen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | painottaa myös, että koheesiopolitiikkaa koskeva viestintä ei ole yksinomaan Euroopan komission vaan kaikkien koheesiopolitiikasta hyötyvien toimijoiden vastuulla, jäsenvaltiot ja paikallisviranomaiset mukaan lukien. |
| --- | --- |

13.

| 14. | on sitä mieltä, että koheesiopolitiikasta on viestittävä eri tavalla ja että on otettava huomioon tarve pyrkiä tavoittamaan nykyistä laajempi yleisö eikä ainoastaan sidosryhmiä. Kohdennettu viestintä olisi suunnattava suurelle yleisölle, ja tämän viestinnän on puhuteltava ihmisiä: siinä on kerrottava tarinoita vaikutuksista paikallisväestöön sen sijaan, että ainoastaan esitellään numeroita tai kaavioita etäisistä työmarkkinoista tai kaukaisista infrastruktuurikysymyksistä ja kansoista, ja keskityttävä EU:n rooliin ihmisten elämään vaikuttavana hallintotasona sen sijaan, että yleisölle tiedotetaan eri koheesiopolitiikkarahastoista ja -hankkeista. On olennaista huomata, että luottamus viestintuojaan on vähintään yhtä tärkeää kuin itse viesti, ja kansalaisten luottamus paikallis- ja alueviranomaisiin on suurempaa kuin luottamus kansallisiin hallituksiin tai EU:hun. Niinpä alue- ja paikallistason poliitikoilla voi olla ratkaiseva rooli, ja AK:n jäsenten olisi eritoten ”Euroopan unionin lähettiläinä alueilla, kaupungeissa ja kunnissa” näytettävä esimerkkiä. |
| --- | --- |

14.

| 15. | painottaa kohdennetun viestinnän tarvetta. Kohdennettu viestintä tulee hienosäätää korostamaan ”naapuruutta”; viestinnässä on oltava tunnetta, koska tilastotiedot eivät liikuta ihmisiä. Viestinnän parantamiseksi olisi noudatettava monitasoiseen hallintoon pohjautuvaa lähestymistapaa. Tuoreimman Eurobarometri-kyselyn mukaan 55 prosenttia vastaajista katsoo, että päätökset olisi tehtävä valtiota alemmilla hallintotasoilla: miltei kolmannes (30 prosenttia) kannatti aluetasoa ja neljäsosa (25 prosenttia) paikallistasoa, ja vajaa viidennes oli sitä mieltä, että asioista olisi päätettävä EU:n tasolla. |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa tarvetta sitoutua nykyistä jatkuvampaan vuoropuheluun kansalaisten kanssa ja ottaa heidät useammin mukaan päätöksentekoon, sillä näin voidaan varmistaa vastuuvelvollisuus ja legitimiteetti koheesiopolitiikan toteuttamisessa. Uudessa yleisessä tavoitteessa 5 vuosiksi 2021–2027 – ”Lähempänä kansalaisia oleva Eurooppa” – olisi näin ollen hyödynnettävä yhteisölähtöisestä paikallisesta kehittämisestä ja osallistavasta budjetoinnista saatuja kokemuksia paikallistasolla sekä muita menetelmiä kansalaisten osallistumisen lisäämiseksi. AK:n jäsenten, kaupunginjohtajien ja muiden paikallisesti valittujen edustajien osallistuminen koheesiopolitiikkaa koskeviin Euroopan komission viestintäkampanjoihin voisi olla keino lisätä tietoisuutta ja myönteistä käsitystä siitä, mitä hyötyä Euroopan unionista on kansalaisten arkielämässä. |
| --- | --- |

16.

Tunnettuutta koskeva haaste

| 17. | toteaa, että ERI-rahastojen tunnettuuden lisääminen voi auttaa parantamaan käsityksiä Euroopan unionista ja palauttamaan kansalaisten luottamuksen EU:n politiikkoihin. |
| --- | --- |

17.

| 18. | huomauttaa näin ollen, että euroskeptisyyden lisääntymisellä ja EU:n yhdentymisen etenemistä vastustavien poliittisten puolueiden lukumäärän kasvulla on myös yhteys havaittuun taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen eriarvoisuuteen. Koheesiopolitiikka on tehokas työväline ”alueellisen sopeutumiskyvyn” edistämiseen osana politiikkatoimiin perustuvaa ratkaisua, ja toimista, joilla on tarkoitus viestiä myönteisestä vaikutuksesta alueisiin ja ihmisten elämään, on tullut ratkaisevan tärkeitä. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ehdottaa, että toimenpideohjelmissa tulisi keskittyä kansalaisten tarpeisiin ja sellaiseen viestintään, jota ei ainoastaan suunnata kansalaisille vaan jossa he ennen kaikkea ovat osallisia. Tässä yhteydessä komitea korostaa kumppanuussopimusten merkitystä, sillä niihin sisältyy kansalaisvuoropuhelumekanismeja, joita on tarkoitus soveltaa EU:n koheesiopolitiikasta yhteisrahoitettavia toimia suunniteltaessa toimenpideohjelmien valmistelun, toteuttamisen ja arvioinnin kaikissa vaiheissa, ja suositus, että jäsenvaltiot kutsuvat paikallisviranomaiset mukaan toiminnan kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | kannustaa ottamaan käyttöön demokraattisia innovaatioita, joista esimerkkejä ovat osallistava budjetointi ja yleisölle avoin käsittely (lautakunnat, paneelit ja kyselyt), paikallisväestön kuulemiseksi ja jotta muutetaan merkittävästi tapaa, jolla kansalaiset osallistuvat viestintämekanismiin. |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että koheesiopolitiikan investointien erottuvuus on jaetusti Euroopan komission ja jäsenvaltioiden vastuulla ja että toimivaltaiset paikallis- ja alueviranomaiset olisi osallistettava tehokkaiden viestintästrategioiden suunnitteluun. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa Euroopan komissiota ottamaan oppia raja-alueiden pienimuotoisten ja ihmisten välisten EU-rahoitteisten hankkeiden onnistuneesta viestinnästä. Komitea kiinnittää huomiota tällaisiin hankkeisiin osallistuvien henkilöiden sitoutuneisuuteen ja heidän panokseensa tehokkaassa viestinnässä hankkeiden tuloksista. |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää myönteisenä koheesiopolitiikkaa koskevassa uudessa lainsäädäntöpaketissa esitettyä ehdotusta nimetä kansallisia viestintävastaavia hallinnoimaan yhdennetyllä tavalla niiden toimien erottuvuutta, jotka liittyvät EAKR:ään aluetasolla, Euroopan sosiaalirahastoon ja koheesiorahastoon sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon, yhdennettyyn rajaturvallisuuden rahastoon ja sisäisen turvallisuuden rahastoon. Vastaavasti muita tulevia EU:n ohjelmia, joilla on paikallista näkyvyyttä, kuten Horisontti Eurooppa- ja InvestEU-ohjelmia, olisi hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla, yhtä lailla kuin Europe Direct -tiedotuspisteitä. |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että REFIT-lähestymistapaan perustuvat alustat, joilla käytetään yksinkertaisia tieto- ja viestintäteknisiä ratkaisuja yhteydenpitoon EU:n kansalaisten kanssa, mahdollistavat yhteiskunnan odotusten mukaisesti entistä tehokkaamman päätöksenteon. Paikallisviranomaisilla on runsaasti kokemusta tällaisesta toiminnasta, ja ne käyttävät jo nyt sovelluksia, joiden avulla voidaan ratkaista akuutteja ongelmia itse paikalla. Enää tarvitaan vastavuoroisen viestinnän kehittämistä. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa Euroopan komissiota ulottamaan hallintoviranomaisten kanssa jo toteutetut toimet alueiden ja kuntien poliittisiin edustajiin kokeillakseen uusia viestintätapoja. Paikallis- ja alueviranomaiset sekä edunsaajat ovat tehokkaimpia ja kansalaisia lähimpänä olevia keskustelukumppaneita. |
| --- | --- |

25.

| 26. | suosittaa, että koheesiopolitiikkaa koskevassa viestinnässä ei keskitytä ainoastaan EU-rahoitteisten hankkeiden tuloksiin vaan ensisijaisesti siihen, miten hankkeet hyödyttävät kansalaisia heidän päivittäisessä elämässään. Paikallis- ja aluetaso vaikuttavat tässä mielessä sopivimmilta viestintätasoilta (miten EU on auttanut kuntaani, kaupunkiani tai aluettani), ja Europe Direct -tiedotuspisteiden aktiivista roolia olisi edistettävä. |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että yhteisen maatalouspolitiikan ja koheesiopolitiikan puitteissa kehitetyt kansalliset viestintäaloitteet olisi alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen mukaisesti kuitenkin koordinoitava ja kohdennettava erityisesti sellaisille alueille (mukaan lukien maaseutualueet), jotka ovat jääneet kehityksessä jälkeen ja missä hylätyksi tulemisen tunne on viime vuosina ruokkinut euroskeptisyyttä. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa näin ollen neuvostoa ja Euroopan parlamenttia sisällyttämään tekniseen tukeen erityisen määrärahan tiedotukselle ja viestinnälle sekä lisäämään tarpeen mukaan koheesiopolitiikan hankkeiden sitovien tiedotus- ja julkisuusvaatimusten määrää tulevassa vuoden 2020 jälkeisessä yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ehdottaa, että otetaan käyttöön ”älykkään viestinnän suunnittelu”, jossa on tarkoitus kehittää yhdennettyjä viestintästrategioita, mukaan lukien tulosindikaattorit perustasoineen, korvamerkittyine määrärahoineen ja eriteltyine kustannuksineen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa käyttämään digitaalista mediaa entistä kattavammin ja intensiivisemmin, vähentämään teknisen kielen käyttöä ja kohdistamaan toimet paremmin sekä suosittaa, että seurataan viestintätoimien kautta tavoitettujen ihmisten lukumäärää (esim. tapahtumien jälkeiset verkkosivuvierailut). |
| --- | --- |

30.

| 31. | ehdottaa, että valintaperusteena tulisi olla ”hankkeiden tehokkuus tulosten hyödyntämisessä” (kuten EU:n Horisontti 2020 -puiteohjelmassa ja COSME-ohjelmassa). Julkisuusvelvoitteiden olisi kuitenkin oltava oikeassa suhteessa hankkeiden kokoon, etenkin kun on kyse pienistä hankkeista, joista voi aiheutua suurta hallinnollista rasitetta lopullisille edunsaajille. |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että toimenpideohjelmien hankevalintaperusteissa olisi määritettävä ainakin viestintää koskevat periaatteet, jotta voidaan helpottaa tarkastuksia ja vertailuja EU:n tasolla. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ehdottaa, että Euroopan komissio ottaa käyttöön ”arvioinnin, jossa otetaan huomioon viestintätulokset” ja joka käsittäisi viestintäsuunnitelmat ja -toimet, parannetut menetelmät (kyselyt, kohderyhmät, tiedotusvälineiden seuranta), EU:n arviointiohjeet, oppimisfoorumin tietorekistereineen viestintätoimien arvioimista varten sekä hyvien viestintäkäytänteiden tietokannan. |
| --- | --- |

33.

| 34. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen perustaa yksi yhteinen EU-tason rahoitusportaali, joka sisältää kaikki ehdotuspyynnöt ja yhteisen luettelon toimista ja josta pääsee eri maiden verkkosivustoihin, joissa on tietoa kaikista unionin ohjelmista ja rahastoista. Erilaisten viranomaisten ja komission eri pääosastojen paikkakohtaiset EU-verkkoportaalit olisi yhdistettävä yhtenäisen ”EU-brändin” alaisuuteen. |
| --- | --- |

34.

Tiedotusvälineitä koskeva strategia

| 35. | ehdottaa, että (sosiaalista) mediaa koskevia strategioita laadittaessa sisällytetään mukaan viittauksia paikallisiin konteksteihin, esimerkiksi vahvistamalla myönteisiä mielikuvia, luomalla pidemmän aikajänteen narratiiveja, jotka ovat yhteydessä yksittäisiin tarinoihin, ja vastaamalla aktiivisesti kielteisiin mielikuviin sen sijaan, että ne jätettäisiin huomiotta. |
| --- | --- |

35.

| 36. | katsoo, että olennainen tehtävä koheesiopolitiikkaa koskevan viestinnän vaikutuksen lisäämisessä on monipuolistaa viestintätoimia ja lisätä kaikkien EU:n toimien medianäkyvyyttä. |
| --- | --- |

36.

| 37. | huomauttaa tässä yhteydessä, että EU:n läsnäolon lisäämiseksi alueilla ja kunnissa viestintätoimien olisi oltava yhteensopivia Euroopan rakenne- ja investointirahastojen sekä muun muassa Interreg-, Urbact- ja ESPON-ohjelmien tunnettuuden kanssa. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kannattaa sosiaalisen median toimien tehostamista koheesiopolitiikan tuen lisäämiseksi. Hyvä esimerkki tässä yhteydessä on #Cohesionalliance-kampanja, joka on tuonut yhteen poliittisia toimijoita, jotka haluavat välittää vahvaa poliittista viestiä EU:n kaikkia alueita hyödyttävästä unionin politiikasta. |
| --- | --- |

38.

| 39. | toteaa, että Euroopan alueiden ja kuntien teemaviikko on keskeinen koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa käsittelevä poliittinen tapahtuma, joka tarjoaa poliittisille edustajille, ammatinharjoittajille, tutkijoille ja kansalaisille mahdollisuuden oppia, vaihtaa ajatuksia, vaikuttaa EU:hun ja ilmaista oman mielipiteensä alue- ja kaupunkipolitiikoista. |
| --- | --- |

39.

| 40. | ehdottaa, että Euroopan komissio sisällyttää Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa harjoitettavaa kumppanuutta koskevista eurooppalaisista käytännesäännöistä annetun delegoidun asetuksen uuteen versioon tätä aihetta käsittelevän osion. Näin voitaisiin parantaa kumppanuutta ja monitasoista kumppanuutta koskevien periaatteiden noudattamista ja huomioon ottamista viestintätoimia suunniteltaessa. |
| --- | --- |

40.

Vuoden 2020 jälkeistä koheesiopolitiikkaa koskevan viestinnän parantaminen

| 41. | ehdottaa, että tulevassa vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikassa investoinnit viestintähankkeisiin olisi rahoitettava yhdestä tarkasti määritellystä kustannusluokasta, kun otetaan huomioon, että viestintästrategioiden vertailu osoittaa, että näiden toimien määrärahoja on vaikea koota yhteen ja verrata, koska strategiat on määritelty eri tasoilla eri rahastojen kanssa ja myös koska kustannusluokkia ja menetelmiä ei ole aina määritelty selkeästi. |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa parantamaan tulosindikaattoreiden määritelmää, sillä nykyisin indikaattorien joukossa on huomattavaa vaihtelua, eikä niitä ole mukautettu viestintätoimiin. |
| --- | --- |

42.

| 43. | suosittelee, että laadittaessa strategioita vuosiksi 2021–2027 otetaan huomioon tulokset tutkimuksesta, joka toteutettiin koheesiopolitiikkaa koskevan viestinnän tehokkuudesta muun muassa sellaisissa EU:n rahoittamissa hankkeissa kuin ”Cohesify” ja ”Perceive”, ja että käsitellään ”tyytymättömyyden maantiedettä”, joka on tuotu esiin Eurooppa-hankkeesta käytyjen populististen keskustelujen yhteydessä. |
| --- | --- |

43.

| 44. | painottaa joustavien brändäys- ja näkyvyysstrategioiden tarvetta. EU:n lipun tulisi olla esillä kaikissa asiaankuuluvissa tai epävirallisissa materiaaleissa. |
| --- | --- |

44.

| 45. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission äskettäin julkaisemaan tiedonantoon (3), jossa korostetaan tarvetta vastata Euroopan ainutlaatuiseen viestintähaasteeseen tänä hajanaisuuden ja disinformaation aikana, ja toteaa, että koheesiopolitiikalla on keskeinen rooli tehtäessä EU:n viestinnästä yhteinen ponnistus kaikilla hallintotasoilla ja kaikissa EU:n toimielimissä. |
| --- | --- |

45.

| 46. | kannattaa lähestymistapaa, jonka mukaan EU:n rahoittamia hankkeita koskevaa viestintää yksinkertaistetaan: yhteinen brändi (ei viittausta ERI-rahastoon tai ohjelmatasoon); yksi ainoa kansallinen verkkosivusto, josta on pääsy kaikkia EU:n ohjelmia ja rahastoja koskeviin tietoihin; erityinen näkyvyys strategisesti merkittäville ja yli 10 miljoonan euron toimenpiteille; kansalliset viestintäkoordinoijat, jotka seuraavat kaikkia EU-rahastoja, ja merkittävä rooli ohjelmien viestintävastaaville; viestintästrategian sisällyttäminen (kevyempänä versiona) ohjelman sisältöön; sen salliminen, että hallintoviranomaiset soveltavat rahoitusoikaisuja (5 prosenttiin saakka) edunsaajiin, jotka eivät noudata viestintäsääntöjä, sekä viestintämateriaalien uudelleenkäytön mahdollistaminen – hallintoviranomaisilla on säilyttävä oikeus käyttää uudelleen EU:n toimielimille laadittuja ja saataville asetettuja viestintämateriaaleja (pyynnöstä). |
| --- | --- |

46.

Bryssel 8. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Euroopan komission pohdinta-asiakirja ”Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä”, COM(2019) 22 final, 30. tammikuuta 2019, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:52019DC0022

1

(2)  https://cor.europa.eu/en/events/Pages/ECON-sc-follow-up-UN-SDGs.aspx

2

(3)  Euroopan komissio (2019): Eurooppa toukokuussa 2019: Kohti yhtenäisempää, vahvempaa ja demokraattisempaa unionia yhä epävarmemmassa maailmassa, Bryssel, 30. huhtikuuta 2019.

3

---

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/21

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”AK:n panos uudistettuun alueelliseen toimintasuunnitelmaan, painopisteenä erityisesti paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet”

(2020/C 39/05)

| Esittelijä | : | Radim SRŠEŇ (CZ, EPP), Olomoucin aluevaltuuston jäsen |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Radim SRŠEŇ (CZ, EPP), Olomoucin aluevaltuuston jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | kehottaa soveltamaan alueellisia välineitä (kuten paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita, CLLD, ja yhdennettyjä alueellisia investointeja, ITI) jäsenvaltioissa huomattavasti nykyistä enemmän ja vaatii varojen pakollista korvamerkitsemistä kaikissa rahastoissa, jotta EU:n uuden alueellisen toimintasuunnitelman tavoitteet ja koheesiotavoitteet saadaan täytettyä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että koheesiopolitiikka ja alueellinen yhteenkuuluvuus ovat sidoksissa toisiinsa ja ettei aitoa koheesiopolitiikkaa ole olemassa, ellei alueellista yhteenkuuluvuutta oteta asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että AK oli ensimmäinen EU-toimielin, joka esitti konkreettisen ehdotuksen siitä, miten CLLD-hankkeita tulisi toteuttaa (1). AK katsoo edelleen, että yhdennetty, useista lähteistä rahoitettu paikalliskehitys on parhaiten määriteltävissä kokonaisvaltaiseksi käsitteeksi, jossa keskitytään kaikentyyppisten alueiden, niin kaupunki-, maaseutu- ja kaupunki-maaseutualueiden kuin toiminnallisten alueiden, haasteisiin ja mahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää, että vuoden 2020 jälkeisessä alueellisessa toimintasuunnitelmassa vahvistetaan alueellista ulottuvuutta useammilla politiikanaloilla ja edistetään aktiivisesti alueellisia näkemyksiä ja strategioita, jotka suuntautuvat selvemmin alhaalta ylöspäin ja joiden olisi oltava yhdenmukaisia laajemman toimintakehyksen kanssa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden ja yhdennettyjen alueellisten investointien kaltaiset alueelliset välineet on todettu toimiviksi toimenpiteiksi, joilla ”Eurooppaa voidaan tuoda lähemmäs kansalaisia”. Leader- ja CLLD-hankkeiden saavutukset ovat osoittaneet, että paikalliset toimintaryhmät pystyvät puolustamaan eurooppalaisia arvoja, jos ne tunnustetaan paikallisiksi muutos- ja kehitysvoimiksi paikallis-, alue- ja valtiotasolla. Kaikkien paikallisten sidosryhmien ja kansalaisten osallistumisen ansiosta niillä voidaan vastata eurooppalaisiin tarpeisiin paikallisin keinoin ja näin kasvattaa EU:n legitiimiyttä. Lisäksi Leader- ja CLLD-hankkeet ovat tehokkaita välineitä kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanossa paikallistasolla. Tämän vuoksi AK kehottaa asettamaan kunnianhimoisempia tavoitteita ja kehittämään vuoden 2020 jälkeisellä kaudella alueellisia välineitä paikallis-, alue- ja valtio- ja EU-tasolla. |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että yhdennettyjen alueellisten välineiden toimenpiteissä olisi otettava huomioon alueiden erityispiirteet ja tarpeet sellaisina kuin ne määritellään alueiden alhaalta ylöspäin suuntautuvissa yhdennetyissä strategioissa sen sijaan että vain toistetaan niiden toimenpideohjelmien mukaisia toimenpiteitä ja temaattista ja alueellista painopisteitä, joista kyseisiä välineitä rahoitetaan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa vahvistamaan vuoden 2020 jälkeisessä alueellisessa toimintasuunnitelmassa kaupunkien ja maaseudun välisten yhteyksien lisäksi myös erilaisia aluetyyppejä yleensä, sillä alueellinen ja paikallinen kehitys on vain yksi osa-alue ja tarvitaan kokonaisvaltainen, yhdennetty lähestymistapa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että alueellinen toimintasuunnitelma 2020 todella on tuottanut tuloksia pääosin koheesiopolitiikan resurssien ja rahoituksen ansiosta ja siksi, että koheesiopolitiikassa on otettu kaikilla hallinnon tasoilla käyttöön paikkakohtainen lähestymistapa ja paikallisyhteisöt on osallistettu kestävien paikallisten strategioiden laatimiseen ja toteuttamiseen. Parantamisen varaa on kuitenkin edelleen: erityisesti on lisättävä koheesiopolitiikan näkyvyyttä valtiotasoa alemmilla tasoilla (CLLD:n, ITI:n, EAYY:n ja Euroopan alueellisen yhteistyön avulla), vahvistettava alueellisen lähestymistavan vaikutusta koko EU:n päätöksentekoon ja pantava alueellinen toimintasuunnitelma itsessään paremmin täytäntöön kansallisin toimenpitein. |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että uudistettu alueellinen toimintasuunnitelma tarjoaa mahdollisuuden esittää uudenlaista myönteistä kehityssuuntaa EU:n tulevaisuutta ja kaikkien alueiden tasapainoista kehitystä varten. Kansalaisille ja suurelle yleisölle olisi tarjottava kattava ja ymmärrettävä asiakirja, jossa esitetään heidän tulevaisuuttaan koskevia visioita ja otetaan huomioon heidän todelliset tarpeensa ja ongelmansa, joihin tarvitaan ratkaisuja. Heidät olisi saatava vakuuttuneiksi siitä, ettei ketään jätetä oman onnensa nojaan ja että kaikki saavat tasapuoliset mahdollisuudet elää ihmisarvoista elämää asuinpaikastaan huolimatta. |
| --- | --- |

9.

| 10. | pyytää vahvistamaan koheesiopolitiikan ja alueellisen toimintasuunnitelman välistä yhteyttä kaikissa ohjelmien suunnittelun, täytäntöönpanon ja seurannan vaiheissa ja kiinnittää huomiota suureen tarpeeseen poistaa EU:n rahastojen nykyinen maantieteellinen ja alakohtainen jaottelu. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin varmistettava, että alueellinen ulottuvuus ja paikalliset erityispiirteet otetaan huomioon talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa ja että paikallisia toimijoita kuullaan asianmukaisesti kansallisia painopisteitä määriteltäessä. |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että CLLD-hankkeilla pystytään aktivoimaan ja osallistamaan paikallisyhteisöjä, mukaan lukien paikallis- ja alueviranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan kumppanit sekä yksityisen sektorin edustajat. Nämä hankkeet perustuvat osallistavaan lähestymistapaan, ja niiden avulla huolehditaan siitä, että paikalliset kehittämisstrategiat noudattelevat paikallisissa oloissa (kuten sosiaalinen yhteenkuuluvuus, muuttoliike, alueelliset klusterit, vihreä talous, ilmastomuutos, älykkäät ratkaisut, teknologia) tapahtuvia muutoksia ja että strategioita myös mukautetaan näihin muuttuviin oloihin. |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa CLLD-hankkeiden roolia koheesiopolitiikan uskottavuuden lisäämisessä, sillä ne osoittavat, että EU:n eri rahastoja voidaan todella käyttää yhdessä, yhdennetyllä ja tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

12.

| 13. | huomauttaa, että AK kannattaa edelleen ajatusta, ettei vuoden 2020 jälkeisen alueellisen toimintasuunnitelman pidä olla täysin uusi asiakirja, koska alueellinen toimintasuunnitelma 2020 on pääosin edelleen tarkoituksenmukainen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että vuoden 2020 jälkeinen alueellinen toimintasuunnitelma on ratkaisevan tärkeä pyrittäessä puuttumaan eri paikkojen ja niiden asukkaiden väliseen eriarvoisuuteen räätälöidyin toimenpitein, esimerkiksi yhdennetyn alueellisen kehityksen keinoin. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa kaikkien alueellista toimintasuunnitelmaa EU-, valtio-, alue- ja paikallistasolla toteuttavien ja rahoittavien viranomaisten ja sidosryhmien välisen koordinoinnin ja verkostoitumisen parantamisen tärkeyttä. Paremmalla koordinoinnilla ja vahvalla kumppanuuden periaatteella on olennainen merkitys alueellisen toimintasuunnitelman tehokkaiden vaikutusten kannalta. Esimerkkinä hyvästä käytännöstä tällä alalla mainittakoon alueellisen toimintasuunnitelman koordinointi Tšekissä, Ruotsissa, Itävallassa ja muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa tarvetta ottaa yhdennetyn alueellisen kehityksen strategiat paremmin huomioon, jotta investoinnit voidaan kohdentaa alueelle tarkemmin sen prioriteettien mukaisesti. Yhdennetyn alueellisen kehityksen strategiat, joiden puitteissa jäsenvaltioissa toteutetaan monenlaisia toimenpideohjelmia, olisi suunniteltava siten, että keskiössä ovat kansalaisten tarpeet. Niistä olisi viestittävä kansalaisille ja ennen kaikkea ”kansalaisten kanssa”. |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa tarvetta panna yhdennetyn alueellisen kehityksen välineet täytäntöön joustavalla ja yksinkertaisella tavalla niin, että täytäntöönpano voidaan mukauttaa alueiden tarpeisiin ja siinä noudatetaan alhaalta ylöspäin suuntautuvan toiminnan kannalta suotuisia menetelmiä painottaen kumppanuutta ja aktivointia sekä paikallisten aluekehitysstrategioiden asemaa. Mahdollisia ratkaisuja ovat mm. yksinkertaistetut kustannusvaihtoehdot, alueellisten välineiden yksinkertainen täytäntöönpanomalli (yksi kansallinen toimenpideohjelma ja yksi hallintoviranomainen), ”keskitettyyn asiointipisteeseen” perustuvat ratkaisut ja EU:n tasolla määritellyt yhteiset yksinkertaiset säännöt ylisääntelyn välttämiseksi (CLLD-toiminnan työkalupakki ja selkeä ohjeisto, jossa määritellään strategioiden rakenne, hyväksyntämenettelyt, päärahaston käyttö, arvioinnit jne.). |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille tietoteknisten ratkaisujen potentiaalin tiedonkeruun yksinkertaistamisessa ja automatisoinnissa valtakunnallisella ja paikallisella tasolla. Tietoteknisiä järjestelmiä on kehitettävä aidosti kaikkien sidosryhmien myötävaikutuksella, ja ne pitää muokata edistämään yleisstrategiana olevaa ERI-rahastojen yksinkertaistamista kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa huolehtimaan alueellisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanorakenteiden sujuvasta siirtymästä EU:n ohjelmakausien vaihtuessa, jotta poistetaan osaamisen, inhimillisten voimavarojen ja kumppanuuksien menettämisen riski. |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa yhdennettyjen alueellisten välineiden olevan oikeita välineitä kestävän kehityksen tavoitteiden mukauttamiseen paikallistasolle ja niiden toteuttamiseen, seurantaan ja arviointiin. |
| --- | --- |

20.

| 21. | ymmärtää CLLD-hankkeiden erinomaiset mahdollisuudet toimia tehokkaana välineenä EU:n laajentumis-, naapuruus- ja kehityspolitiikassa. Georgiassa toteutettavaa ENPARD-ohjelmaa voidaan pitää esimerkkinä hyvästä käytännöstä. |
| --- | --- |

21.

Uusi alueellinen toimintasuunnitelma

| 22. | toteaa, että alueellisessa toimintasuunnitelmassa 2020 esiin tuodut nykyiset alueellisen kehityksen haasteet pysyvät yleisesti ottaen samoina, ja esittää seuraavat kaksi huomiota: 1) muutokset liittyvät lähinnä haasteiden pahenemiseen ja sellaisten uusien haasteiden ilmaantumiseen, jotka edellyttävät aiempaa enemmän solidaarisuutta jäsenvaltioiden kesken, ja 2) nykyiset muuttoliikkeet ovat todennäköisesti vielä lieviä verrattuna ilmastonmuutoksen mahdollisiin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

22.

| 23. | ehdottaa, että otetaan käyttöön mekanismi vuoden 2020 jälkeisen alueellisen toimintasuunnitelman pikaista päivittämistä varten, jotta toimintasuunnitelmaan mahdollisesti vaikuttaviin uusiin haasteisiin voidaan vastata ripeästi ilman että koko asiakirjaa tarvitsee tarkistaa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa tulevia puheenjohtajavaltioita tai vuoden 2020 jälkeistä alueellista toimintasuunnitelmaa laativaa toimeksisaajaa ottamaan vuoden 2020 jälkeisen uuden alueellisen toimintasuunnitelman prioriteetteihin ja sisältöön liittyviin tutkimuksiin mukaan enemmän sidosryhmiä, etenkin paikallis- ja alueviranomaisia sekä kansalaisyhteiskunnan edustajia. |
| --- | --- |

24.

| 25. | toistaa AK:n kehotuksen laatia uusia strategia Eurooppa 2020 -strategian jatkoksi. |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiinnittää huomiota Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 174 artiklan 3 kohdan primaarioikeudelliseen määräykseen, jonka mukaan on kiinnitettävä erityistä huomiota maaseutualueisiin, teollisuuden muutosprosessissa oleviin alueisiin sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestökehitykseen liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin. Tämä ensisijainen tavoite tulisi ottaa entistä vahvemmin huomioon sekä vuoden 2020 jälkeisessä alueellisessa toimintasuunnitelmassa että ERI-ohjelmissa, jotta voidaan saavuttaa yhtäläiset elinolosuhteet kaikilla alueilla. |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että myös alueellisessa toimintasuunnitelmassa 2020 tulee edistää alueiden pääkaupunkien roolia yhtäläisten kehitysmahdollisuuksien varmistamisessa kyseisten kaupunkien toiminnallisilla alueilla ja että sen puitteissa tulee pyrkiä ratkaisemaan suurkaupunkialueiden ongelmia EU:n laajuisesti. |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että vuoden 2020 jälkeisen alueellisen toimintasuunnitelman avulla olisi tuettava pienten ja keskisuurten kaupunkien roolia tasapainoisen ja monikeskuksisen kehityksen aikaansaamisessa koko EU:n alueella. |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa tässä yhteydessä jälleen kerran laatimaan maaseudun kehittämissuunnitelman, jossa maaseutualueita käsitellään elinalueina ja talousalueina eikä pelkästään maatalousalueina. |
| --- | --- |

29.

| 30. | painottaa, ettei alueellisella toimintasuunnitelmalla pitäisi tukea ainoastaan kaupunkeja koskevaa kestävän kehityksen tavoitetta (tavoite nro 11) vaan siinä olisi omaksuttava alueelliseen kehitykseen laajempi näkökulma, johon sisältyy myös maaseudun kehittäminen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | ehdottaa, että suurta yleisöä autetaan tutustumaan vuoden 2020 jälkeisen alueellisen toimintasuunnitelman tärkeimpiin viesteihin laatimalla käyttäjäystävällisellä kielellä ja tarkoin määritetyssä muodossa luettelo 10–12 keskeisestä viestistä ja välittämällä nämä viestit kansalaisille kaikkien jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten kautta. |
| --- | --- |

31.

| 32. | pyytää Euroopan komissiota tarjoamaan yksinkertaisia malleja ja ohjeita ja ottamaan käyttöön parhaita käytäntöjä siitä, miten yhdennettyjä alueellisia välineitä voidaan panna jäsenvaltioissa täytäntöön soveltamalla useisiin eri lähteisiin perustuvaa rahoitustapaa. |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että alueellisen toimintasuunnitelman avulla voidaan lieventää tehokkaasti kaupungistumiskehitystä ja siihen liittyviä suuriin kaupunkeihin kohdistuvia haasteita kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa Euroopan alueellisen yhteistyön menestystarinoita – alueellinen yhteistyö raja-alueilla tai yli valtiorajojen on erinomainen esimerkki Euroopan yhdentymisen tuottamasta lisäarvosta. |
| --- | --- |

34.

| 35. | painottaa tarvetta määrittää selkeästi alueellista toimintasuunnitelmaa varten mahdollisesti perustettavan sihteeristön tai tukipalvelun (back office) rooli. Vuoden 2020 jälkeisen alueellisen toimintasuunnitelman liitteessä olisi määriteltävä tällaisen yksikön tai elimen tavoitteet, mitattavissa olevat indikaattorit tavoitteiden saavuttamisen seuraamiseksi sekä tehtävät ja tarvittavat määrärahat. |
| --- | --- |

35.

| 36. | toteaa, että kaupunkiasioista vastaavien ministerien 14. kesäkuuta 2019 hyväksymässä Bukarestin julistuksessa tunnustettiin tarve kehittää toiminnallista suhdetta uuden Leipzigin peruskirjan, EU:n kaupunkiagendan ja vuoden 2020 jälkeisen alueellisen toimintasuunnitelman välillä. |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että Euroopan alueellinen toimintasuunnitelma soveltuu hallitustenvälisen, ei-lainsäädännöllisen luonteensa ansiosta ihanteellisesti yhteistyöhön nykyisten ja tulevien EU:n ulkopuolisten maiden kanssa, sillä se auttaisi kehittämään yleiseurooppalaisen lähestymistavan aluekehitykseen, mahdollisesti Leaderin, Interregin ja ESPONin kaltaisten ohjelmien tuella, joiden osalta nykyiset, ohjelmakautta 2021–2027 koskevat ehdotukset nimenomaan mahdollistavat EU:n ulkopuolisten maiden vapaaehtoisen osallistumisen ja niistä peräisin olevan yhteisrahoituksen. Nämä ohjelmat ovat myös osoittautuneet toimiviksi vakauttamis- ja sovitteluvälineiksi (esim. Leader-ohjelman rooli pitkänperjantain sopimuksen yhteydessä tai Turkin kansalaisyhteiskunnan osallistamisessa ja maan paikallisdemokratian kehittämisessä). |
| --- | --- |

37.

CLLD-hankkeet

| 38. | kehottaa asettamaan velvoitteen huolehtia mahdollisuudesta toteuttaa useista rahastoista rahoitettavia CLLD-hankkeita kaikilla EU:n alueilla ja varmistamaan siten, että CLLD-hankkeisiin perustuvaa lähestymistapaa sovelletaan kaikentyyppisillä alueilla: maaseutu- (mukaan lukien syrjäiset, vuoristo- ja saarialueet), kaupunki- ja rannikkoalueilla. Kaikkien EU:n alueiden on voitava hyödyntää kaikkia mahdollisia varoja paikallisten kehitysstrategioidensa mukaisten tarpeidensa täyttämiseen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa asettamaan velvoitteen korvamerkitä 8 prosenttia kaikkien ERI-rahastojen ja maaseuturahaston varoista CLLD-hankkeisiin, jotta välineen potentiaali ja eri rahastojen synergiavaikutukset voidaan kaikilta osin hyödyntää yhdennettyyn paikalliseen kehittämiseen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa tarvetta palata Leader/CLLD-menetelmän juurille vahvistamalla etenkin alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan, kumppanuuden ja aktivoinnin periaatteita sekä yhdennettyjen paikallisten kehittämisstrategioiden roolia. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ehdottaa, että CLLD-hankkeita hallinnoidaan jäsenvaltioissa alueiden tarpeiden mukaisesti ja että tässä yhteydessä otetaan huomioon paikallinen kehitys, rakenteet ja menettelytavat. |
| --- | --- |

41.

| 42. | pitää arvossaan AK:n (2) ja Euroopan parlamentin (3) tekemää työtä sen varmistamiseksi, että useista lähteistä rahoitettavia CLLD-hankkeita rahoitetaan myös ohjelmakaudella 2021–2027 edelleen maaseuturahastosta, ja vaatii, että nämä molempien toimielinten ehdottamat säännökset säilytetään lopullisessa sopimuksessa neuvoston kanssa, koska CLLD-hankkeiden etuja ei voida saavuttaa täysimääräisesti, ellei niissä ole mahdollista hyödyntää sekä ERI-rahastojen että maaseuturahaston rahoitusta. |
| --- | --- |

42.

| 43. | peräänkuuluttaa CLLD-hankkeita koskevaa, perinpohjaiseen vaikutustenarviointiin perustuvaa EU-tason sääntelyä yhtenäisten sääntöjen vahvistamiseksi kaikille ERI-rahastoille, jotta voidaan vähentää valtavaa hallinnollista taakkaa ja ylisääntelyä jäsenvaltioissa ja samalla estää hallintoviranomaisia ja maksuvirastoja käyttämästä valtaansa väärin. |
| --- | --- |

43.

| 44. | toistaa kehotuksensa, jonka mukaan yhteisiä säännöksiä koskevaa asetusta tulee jatkossakin soveltaa maaseuturahastoon täysimääräisesti. Kaikkien rahastojen täydellinen yhteensopivuus on erittäin tärkeää rahoitettaessa alueellisia välineitä, etenkin CLLD- ja Leader-hankkeita ja niiden piiriin kuuluvia paikallisia kehittämisstrategioita. |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa parantamaan vuoropuhelua ja koordinointia kaikkien CLLD-toimijoiden (paikalliset toimintaryhmät, hallintoviranomaiset, Euroopan komission pääosastot, maksuvirastot, Leader-verkostot, kuten ELARD, sekä kansalliset Leader- ja maaseutuverkostot) välillä, jotta vältetään byrokratian lisääntyminen ja pitkät viivästykset ohjelmakauden käynnistymisessä sekä varojen jakamisessa hankehakemusten esittäjille. AK ehdottaakin, että komissio perustaa EU:n tasolle CLLD-tukiyksikön, joka tukee kaikkien paikallisten toimintaryhmien viestintää, valmiuksien kehittämistä, verkostoitumista ja valtiorajat ylittävää yhteistyötä kaikissa rahastoissa. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ehdottaa, että useista rahastoista rahoitettavia CLLD-hankkeita tuetaan nykyistä enemmän, esimerkiksi suuremmalla osarahoitusosuudella. AK pitää valitettavana, että nykyisen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 120 artiklan 5 kohta, jossa säädetään korotetuista osarahoitusosuuksista yhdennettyä alueellista kehitystä kokevista välineistä tuettavien toimien osalta, on jätetty pois uudesta ehdotuksesta yhteisiä säännöksiä koskevaksi asetukseksi. |
| --- | --- |

46.

| 47. | pyytää käyttämään enemmän yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja uuden yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 48–51 artiklan mukaisesti, sillä näin voitaisiin vähentää hallintoviranomaisille ja lopullisille tuensaajille aiheutuvaa tarkastustaakkaa. Yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen soveltamisala olisi lisäksi laajennettava koskemaan myös maaseuturahastoa tarkoituksena jälleen menettelyjen yhdenmukaistaminen useista rahastoista rahoitettavien toimien kohdalla. |
| --- | --- |

47.

| 48. | toteaa, että CLLD-hankkeiden pitäisi olla erinomainen lähtökohta yleisesti käytettävälle menetelmälle paikallisten hankkeiden toteuttamiseksi: paikalliset toimintaryhmät eivät saisi olla täysin riippuvaisia EU:n rahoituksesta vaan niiden olisi toimittava myös kansallisten, alueellisten ja paikallisten varojen käytön välineenä, sillä paikallinen kehittäminen ulottuu paljon Euroopan rakenne- ja investointirahastojen toimintaa laajemmalle. |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia palaamaan takaisin komission ehdotukseen, jonka mukaan hallintoviranomaisten on 12 kuukauden kuluessa viimeisen asianomaisen ohjelman hyväksymispäivästä saatettava ensimmäinen valintakierros päätökseen ja varmistettava, että valitut paikalliset toimintaryhmät pystyvät täyttämään tehtävänsä. |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa selventämään paikallisten toimintaryhmien tehtävää hankkeiden valinnassa, jotta hallintoviranomaiset eivät tee päällekkäistä työtä niiden kanssa. Paikallisilla toimintaryhmillä olisi oltava hankkeiden valinnassa johtava eikä vain muodollinen rooli, sillä se on yksi Leader- ja CLLD-hankkeiden perusperiaatteista. |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa soveltamaan CLLD:n piiriin kuuluviin paikallisiin kehittämisstrategioihin selkeitä ja yksinkertaisia arviointi- ja seurantamalleja. Arvioinnin on oltava osa yhteisön oppimisprosessia, ja sen vuoksi on hyvin tärkeää kerätä tietoa ja arvioida paikallisten toimintaryhmien strategioiden täytäntöönpanoa jatkuvasti. Olisi otettava käyttöön kehittyneitä tietoteknisiä tiedonkeruu- ja analysointiratkaisuja sekä osallistavia prosesseja ja laadullisia analyyseja. |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että tulosten ”omistajuus” hyvin todennäköisesti parantaa pitkän aikavälin kehittämisstrategioiden vakautta ja pitkäkestoisia vaikutuksia, sillä samat ihmiset, jotka kehittävät näitä strategioita, myös panevat ne täytäntöön ja hyötyvät niiden tuloksista. |
| --- | --- |

52.

| 53. | panee merkille, että onnistuneita esimerkkejä maaseuturahastosta tai EMKR:stä rahoitettavista nykyisistä paikallisista kumppanuuksista olisi pidettävä perustana CLLD-hankkeiden tulevalle rahoitukselle EAKR:stä ja ESR:stä. Olemassa olevissa verkostoissa tapahtuvalla verkostoitumisella ja yhteistyöllä tai uusien alueellisten, valtakunnallisten ja valtiorajat ylittävien tai alueidenvälisten verkostojen luomisella on ratkaisevan tärkeä rooli samoin kuin valmennuksella ja ohjauksella. |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa, että CLLD:stä ja tämän välineen mukanaan tuomista mahdollisuuksista on tiedotettava paremmin, sillä vaikka välinettä on käytetty jo pitkään maaseudun kehittämiseen, sen käyttöä olisi lisättävä erityisesti kaupunkikehityksen alalla. On arvioitava ja analysoitava yksityiskohtaisesti, miten yksittäiset jäsenvaltiot ovat lähestyneet asiaa, ja annettava tehokasta täytäntöönpanoa koskevia suosituksia. |
| --- | --- |

54.

| 55. | panee merkille, että 3 000 samankaltaista elintä (paikallista toimintaryhmää ja paikallista kalatalouden toimintaryhmää) eri puolilla Euroopan unionia käyttää CLLD- tai Leader-välinettä. Tämä olisi otettava huomioon, jotta alueellista yhteistyötä voidaan edelleen parantaa ja Euroopan monimuotoisuutta vaalia kansalaisten alhaalta ylöspäin suuntautuvan valtiorajat ylittävän yhteistyön keinoin. Jotta alueellista yhteistyötä voidaan edistää CLLD-hankkeilla, on luotava sellaiset olosuhteet, joissa paikalliset toimintaryhmät voivat keskittyä tehtäväänsä eli aktivoimaan alueita ja auttamaan parhaiden ideoiden kehittämisessä ja täytäntöönpanossa. Toimintakustannuksia ja toiminnan edistämiskustannuksia sekä valtiorajat ylittävää yhteistyötä varten on varmistettava asianmukaiset määrärahat. Lisäksi AK suosittelee vahvasti, että laaditaan yhteiset periaatteet ja säännöt kansainvälisille CLLD-yhteistyöhankkeille Euroopan tasolla, jotta voidaan varmistaa niiden tehokas ja sujuva toteuttaminen. |
| --- | --- |

55.

| 56. | palauttaa mieliin CLLD-hankkeiden suhteen muihin yhdennetyn kehityksen välineisiin ja toteaa, että valinnaisena välineenä ja yhdessä yhdennettyjen alueellisten investointien kanssa ne edistävät sellaisen laajemman kehittämisstrategian toteuttamista, joka mahdollistaa toimintapolitiikkojen mukauttamisen paikallistasolle. Tässä yhteydessä AK kehottaa parantamaan CLLD-hankkeiden ja yhdennettyjen alueellisten investointien synergiavaikutuksia: CLLD-hankkeita voidaan ohjelmakaudella 2021–2027 käyttää täydentävänä välineenä kaupunkien tai alueiden kehittämisstrategioissa. Näin ollen ne voisivat olla osa yhdennettyihin alueellisiin investointeihin perustuvaa lähestymistapaa, jossa CLLD-hankkeiden tarjoama osallistava toimintamalli voi auttaa ratkaisemaan tiettyjä paikallisia ongelmia. |
| --- | --- |

56.

| 57. | pitää CLLD-hankkeita tärkeänä välineenä, jonka avulla voidaan toteuttaa AK:n ehdotukset (4) – joita Euroopan parlamentti on sittemmin kannattanut (5) –, joiden mukaan SEUT-sopimuksen 174 artiklassa tarkoitetuilla vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivillä alueilla toteutettavissa, EAKR:stä osarahoitettavissa ohjelmissa on kiinnitettävä erityistä huomiota näiden alueiden erityisongelmiin. |
| --- | --- |

57.

| 58. | katsoo, että paikalliset toimintaryhmät ovat ihanteellisia kumppaneita toimimaan innovaatioiden välittäjinä älykkäisiin kyliin perustuvassa lähestymistavassa ja aktivoimaan maaseutualueiden potentiaalia, kuten monissa tapauksissa jo tapahtuukin. Paikalliset toimintaryhmät ovat alueellaan vahvoja omatoimisen kehityksen välineitä, ja niillä on suoria yhteyksiä paikallisiin yrityksiin, kuntiin ja kansalaisyhteiskuntaan. Näin ollen ne luovat alueelle vahvoja valmiuksia, jotka muodostuvat paikallisista ja alueellisista voimavaroista ja ihmisten osaamisesta. |
| --- | --- |

58.

| 59. | kannattaa Euroopan parlamentin ehdotusta siitä, että EAKR-rahoitteisille suunnitelmille, jotka koskevat rakenteellisesta väestökadosta kärsiviä alueita, voitaisiin mahdollisesti osoittaa viisi prosenttia EAKR:n määrärahoista, jotka on tarkoitettu yhdennettyyn alueelliseen kehitykseen luonnonoloista, maantieteellisistä tai väestöllisistä esteistä tai haitoista kärsivillä muilla kuin kaupunkialueilla tai alueilla, joilla on vaikeuksia saada peruspalveluja. Tästä määrästä vähintään 17,5 prosenttia tulisi kohdentaa maaseutualueille ja -yhteisöihin älykkäiden kylien kaltaisten hankkeiden kehittämiseksi. AK katsoo, että CLLD-hankkeet ovat monissa paikoissa ihanteellinen ratkaisu tällaisen kunnianhimoisen ehdotuksen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

59.

| 60. | katsoo, että paikallisten toimijoiden osallistuminen ja valmiuksien kehittäminen on yksi CLLD-menetelmän suurimmista eduista. Yhdennetty paikallinen kehittäminen on osoittautunut hyvin tehokkaaksi tavaksi luoda yhteyksiä ja synergioita eri sidosryhmien ja paikalliseen kehittämiseen liittyvien kysymysten välille. Paikalliset toimintaryhmät ovat olleet erittäin onnistunut strategisen suunnittelun, aktivoinnin, verkostoitumisen sekä toiminnan koordinoinnin väline. Eräissä jäsenvaltioissa niiden avulla on luotu koulutusta ja sosiaalipalveluja koskevia paikallisia toimintasuunnitelmia. |
| --- | --- |

60.

Bryssel 8. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet”, Bryssel 29. marraskuuta 2012, esittelijä: Graham Garvie, CDR1684-2012, COTER-V-031 (EUVL C 17, 19.1.2013, s. 18).

1

(2)  Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Yhteisiä säännöksiä koskeva asetus”, esittelijät: Michael Schneider ja Catiuscia Marini, Bryssel, 5. joulukuuta 2018, CDR 3593/2018 (EUVL C 86, 7.3.2019, s. 41).

2

(3)  Euroopan parlamentti, ”Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevat yleiset säännökset ja rahoitussäännöt” (Krehlin ja Novakovin mietintö), 27. maaliskuuta 2019, Strasbourg. P8_TA-PROV(2019)0310 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto”, esittelijä: Michiel Rijsberman, CdR 3594/2018 (EUVL C 86, 7.3.2019, s. 115).

4

(5)  Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 27. maaliskuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (COM(2018)0372 – C8-0227/2018–2018/0197(COD)) (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

5

---

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/27

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kestävä Eurooppa vuoteen 2030 mennessä: YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden, ekologisen siirtymän ja Pariisin ilmastonmuutossopimuksen jatkotoimet”

(2020/C 39/06)

| Esittelijä | : | Sirpa Hertell (FI, EPP), Espoon kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirja | : | Pohdinta-asiakirja – Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä (COM(2019) 22 final) |

Esittelijä

:

Sirpa Hertell (FI, EPP), Espoon kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

:

Pohdinta-asiakirja – Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä (COM(2019) 22 final)

POLIITTISET SUOSITUKSET

Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä – Toista maapalloa ei ole

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | panee merkille neuvoston päätelmät (1), joissa korostetaan kestävän kehityksen tärkeyttä, ja toteaa tahtovansa jatkaa johtavassa roolissa Agenda 2030:n toteuttamisessa ja pitävänsä Agendaa kattavana ensisijaisena tavoitteena EU:n kansalaisten etujen ja heidän hyvinvointinsa edistämiseksi ja olennaisena elementtinä EU:n uskottavuuden uudistamiseksi ja vahvistamiseksi Euroopassa ja maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu myönteisesti EU:n kunnianhimoisesta ilmastopolitiikasta käytävän keskustelun uuteen dynamiikkaan ja Euroopan komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin julkistamaan ehdotukseen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta, johon sisältyy vuoteen 2030 asetettuja tiukennettuja tavoitteita. Komitea kehottaa uutta komissiota ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan todellisiksi kumppaneiksi kestävän kehityksen ja ilmastotoimien alalla laadittaessa vihreän kehityksen ohjelmaa, jonka tavoitteena on ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää tärkeänä, että uusi eurooppalainen strategia ”Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä” määritellään Euroopan pitkän aikavälin tulevaisuuden perustaksi. Eurooppa on jo nyt edelläkävijä kestävässä kehityksessä, mutta sillä on vastassaan monimutkaisia maailmanlaajuisia haasteita, jotka Euroopan unionin täytyy ratkaista. AK on vakuuttunut siitä, että kestävän Euroopan unionin saavuttaminen, mukaan luettuna tavoite ilmastoneutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä, edellyttää perustavia muutoksia, jotka on toteutettava kaikkien hallintotasojen ja kaikkien yhteiskuntaryhmien yhteisiin toimiin tukeutuen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että kestäväpohjaisen ja mukautumiskykyisen tulevaisuuden tärkeimpiä poliittisia peruslähtökohtia ovat käänteentekevä siirtyminen kohti kiertotaloutta ja samalla myrkyttömiä materiaalikiertoja, määrätietoinen pyrkiminen ilmastoneutraaliuteen ja ilmastonmuutoksen torjumiseen, luonnonperinnön, biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojeleminen, maatalouden ja elintarvikejärjestelmien kestäväpohjaisuus, johdonmukaisuus ja yhtenäisyys maatalouspolitiikan ja ympäristö- ja ilmastopolitiikan välillä sekä turvallinen ja kestäväpohjainen vähähiilinen energia- ja rakennusala sekä liikenne. Siirtymän arvioidaan luovan vuoteen 2030 mennessä maailmanlaajuisesti yli 200 miljoonaa uutta työpaikkaa, joiden arvo on yli 4 biljoonaa euroa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | painottaa ihmisten, uuden teknologian ja uudenlaisten tuotteiden, palvelujen ja liiketoimintamallien sekä yritystuen ja julkisen ja yksityisen rahoituksen mutta myös kaikkien komission määrittelemien ”horisontaalisten” tekijöiden merkitystä kestävän ja mukautumiskykyisen Euroopan luomisessa vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa tärkeistä pitkän aikavälin strategiaa kestäväpohjaisen EU:n saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä koskevista AK:n suosituksista (2) ja Euroopan komission ehdotuksista, jotka koskevat oikeusvaltioperiaatteen vahvistamista, EU:n hallinnon parantamista, kestävää kehitystä tukevan politiikkajohdonmukaisuuden lisäämistä ja sääntelyn parantamiseen tähtäävän toiminnan yhdistämistä kestävään kehitykseen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | täsmentää, että Agenda 2030:ssa on viisi pilaria: rauha, maapallo, ihmiset, vauraus ja kumppanuus, mutta tässä lausunnossa keskitytään osa-alueeseen ”maapallo” ja esitetään strategisia näkemyksiä, jotka pohjustavat kestävien eurooppalaisten kaupunkien ja alueiden luomista vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

7.

Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä: kaupunkien ja alueiden tie

| 8. | suhtautuu myönteisesti siirtymiseen kohti resurssitehokasta, vähähiilistä, ilmastoneutraalia ja biologisesti monimuotoista taloutta ja korostaa tarvetta ryhtyä toimiin kiireellisesti ja saada mukaan kaikki hallintotasot, talouden toimijat, korkeakoulut, tutkimuslaitokset, kansalaisyhteiskunta ja kansalaiset. |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa kaikkia päättäjiä kaikilla hallintotasoilla tunnustamaan paikallis- ja alueviranomaisten – joista kukin toimii oman toimivaltansa puitteissa – aktiivisen ja usein innovatiivisen roolin tavoitteisiin pääsemisessä, sillä nämä ovat eturintamassa ja niiden täytäntöönpanovastuu kattaa 65 prosenttia kestävän kehityksen tavoitteista Euroopassa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, kuten on jo osoitettu, että kestävän kehityksen tavoitteisiin pääseminen ja kestävän kehityksen toteuttaminen ei ole mahdollista soveltamalla pelkästään ylhäältä alaspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, vaan alhaalta ylöspäin suuntautuva toiminta on ratkaisevan tärkeää. Kaikkien alueiden, kaupunkien ja kansalaisten on saatava osallistua tähän aktiivisina muutoksen toteuttajina. |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen kaikkialla Euroopassa edellyttää kattavaa ja systeemistä toimintatapaa, jolla varmistetaan poliittinen johdonmukaisuus kestävän kehityksen tavoitteiden erilaisten ulottuvuuksien välillä. Komitea korostaa, että kaikki kestävän kehityksen tavoitteet ovat monialaisia ja toisiinsa liittyviä ja että kestävän kehityksen neljä osa-aluetta – talous, ympäristö, yhteiskunta ja kulttuuri – ovat tiiviisti kytköksissä toisiinsa ja että ne on tasapainotettava huolellisesti keskenään. |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että 17:stä kestävän kehityksen tavoitteesta (3) seitsemän voidaan liittää ekologiseen siirtymään ja ilmastokäänteeseen. Komitea toteaa tässä yhteydessä, että kestävän kehityksen tavoite 11 ”kestävät kaupungit ja yhteisöt” on osoitettu suoraan paikallis- ja alueviranomaisille ja että se käsittää tärkeitä alatavoitteita, jotka edellyttävät poliittista toimintaa ja monitasoista hallintoa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että kaupunkien osuus maailman kasvihuonekaasupäästöistä on 70 prosenttia ja että paikallisviranomaisten vastuulle kuuluu yli 70 prosenttia ilmastonmuutoksen lieventämistoimenpiteistä ja jopa 90 prosenttia sopeutumistoimenpiteistä. |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että kaupungit ja alueet ovat johtajia ilmastoasioissa. Komitea painottaa monitasoisen yhteistyön ja vahvemman hajauttamisen tarvetta ja kehottaa EU:ta antamaan paikallis- ja alueviranomaisille virallisesti aktiivisen roolin ilmastonmuutoksen hillitsemispolitiikan ja siihen sopeutumista koskevan politiikan ja niihin liittyvän lainsäädännön laadinnassa. Komitea toistaa näin ollen jäsenvaltioille esittämänsä kehotuksen, että paikallis- ja alueviranomaiset on otettava täysipainoisesti mukaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ympäristösuunnitelmien laadintaan. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että ilmasto-, energia- ja ympäristöpoliittisten kestävän kehityksen toimien toteuttaminen paikallis- ja aluetasolla on Agenda 2030:n tavoitteiden saavuttamisen kannalta ratkaisevan tärkeää. Komitea kehottaa näin ollen tiivistämään entisestään eurooppalaisia kumppanuuksia (4), kaupunkien ja alueiden verkostoja (5) (esim. Under2Coalition-verkostoa), valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä (6) ja erilaisia foorumeita, jotta voidaan kehittää yhteisiä strategioita, koordinoida toimintaa, toteuttaa tehokkaampia strategioita ja yhdistää voimavaroja erityisesti ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen hillitsemisen, ympäristötoimien ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen aloilla. |
| --- | --- |

15.

Kestävä Eurooppa 2030: kiertoon perustuva, vähähiilinen, ilmastoneutraali ja biologisesti monimuotoinen talous

| 16. | vaatii kokonaisvaltaista EU:n ilmastonmuutospolitiikkaa, joka nojaa systeemiseen toimintatapaan. Komitea toteaa, että EU:n toimintapolitiikat ovat monissa tapauksissa sektoreittain pilkkoutuneita ja jakautuvat kaupunki- ja maaseutupolitiikkaan ja päästökauppasektorin, päästökaupan ulkopuolisen sektorin sekä maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden (LULUCF-sektori) kaltaisiin erilaisiin luokkiin. Komitea kehottaa alueita ja kaupunkeja viemään eteenpäin asteittaista siirtymää uuteen systeemiseen malliin ja kokeilemaan uusia ja kattavampia ratkaisuja ennen vuotta 2030. |
| --- | --- |

16.

| 17. | kannattaa Euroopan parlamentin jäsenvaltioille osoittamaa kehotusta järjestää asianmukaiset toimintapolitiikat ja rahoitus päästöjen vähentämiseksi tehokkaasti. Komitea tähdentää, että asiaankuuluvista EU:n rahastoista voitaisiin tarvittaessa osoittaa lisärahoitusta (7). |
| --- | --- |

17.

| 18. | vaatii tarkoituksenmukaisia markkinamekanismeja, muutoksia verotukseen, tukitoimenpiteitä, säännöksiä ja julkisen vallan vapaaehtoisia sitoumuksia jäsenvaltio- ja alue- ja paikallistasolla, jotta päästökaupan ulkopuoliselle sektorille saadaan houkuteltua ilmastonmuutosinvestointeja päästövähennysten toteuttamiseksi kustannustehokkaasti. Tässä yhteydessä komitea odottaa kiinnostuneena jatkoa komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin julkistamille ehdotuksille Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta ja Euroopan ilmastopankista. |
| --- | --- |

18.

| 19. | on kuitenkin vakuuttunut, että päästökauppajärjestelmän lisäksi tarvitaan tehokkaita toimenpiteitä, joilla lopetetaan asteittain fossiilisten polttoaineiden suorat ja epäsuorat tuet (esimerkkinä voimassa olevat lentopolttoaineita koskevat verovapautukset), jotta luodaan tasavertaiset mahdollisuudet uusiutuville energialähteille, rohkaistaan muuttamaan tottumuksia ja saadaan hankittua välttämättömät resurssit oikeudenmukaisen siirtymän tukemista varten. Tässä yhteydessä komitea suhtautuu myönteisesti komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin käynnistämään keskusteluun hiilen hinnoittelusta ja päästötulleista. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ehdottaa, että otetaan käyttöön vahvoja markkinapohjaisia kannustimia, jotka houkuttelevat kehittämään uusia hiilinieluja ja kestävyysajattelun mukaisia materiaalin korvikkeita kuljettaessa hiilijalanjäljeltään isoista pienemmän hiilijalanjäljen materiaalien suuntaan, ja tehdään pontevammin työtä tutkimus- ja kehitystoiminnan tukemiseksi ja uuden hiilidioksidipäästöjen vähentämisteknologian ja mittausmenetelmien kehittämiseksi edelleen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa tiukentamaan EU:n ilmastotavoitteita hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin määrittämän 1,5 celsiusasteen tavoitteen mukaisesti toteuttamiskelpoiselle tasolle ja ehdottaa, että perustetaan hiilibudjetti ja otetaan käyttöön muita mekanismeja jäljelle jäävien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi sekä tarkistetaan vuosiin 2030 ja 2040 asetettuja tavoitteita ja yhdenmukaistetaan ne vuoteen 2050 asetetun hiilineutraalisuustavoitteen kanssa. Komitea korostaa, että on tärkeää varmistaa sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja jäsenvaltioiden kilpailukyky sekä kansainvälinen yhteistyö. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa Euroopan komissiota tarkastelemaan Suomen EU-puheenjohtajuuskaudella yhteistyössä AK:n kanssa, miten voitaisiin suunnitella ja toteuttaa vuoden 2030 jälkeen käyttöön otettava nykyistä järjestelmällisempi ratkaisu. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kannustaa alueita ja kaupunkeja ajamaan asteittaista siirtymistä uuteen järjestelmämalliin ja kokeilemaan uusia ratkaisuja ennen vuotta 2030. |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että ilmastotoimien tuloksekkuus ja kustannustehokkuus täytyy ottaa keskeisiksi ohjaaviksi periaatteiksi kehitettäessä nykyistä järjestelmällisempää ratkaisua EU:hun myös sellaisin toimenpitein, joilla muun muassa laajennetaan ja tehostetaan päästökauppajärjestelmää ja samaan aikaan parannetaan sen pitkäikäisyyttä ja ennustettavuutta. |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden ja ilmastotavoitteiden saavuttaminen edellyttää huomattavaa lisäystä puhtaisiin ratkaisuihin suuntautuviin investointeihin. Esimerkiksi jos kasvihuonekaasupäästöjä olisi vähennettävä vuoteen 2050 mennessä yli 90 prosenttia, vuotuiset investoinnit puhtaaseen teknologiaan olisi yli kolminkertaistettava nykyisestä. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ehdottaa päästökauppajärjestelmän laajentamista ja tehostamista ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Ohjaavana periaatteena on kuitenkin käytettävä kustannus-hyötysuhteen tasapainoa ja tehokkuutta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | painottaa Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten merkitystä ja vaikutusta ja kansalaisten vahvaa roolia maailmanlaajuisella tasolla maailmanlaajuisen kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen ja YK:n SDG 25 + 5 Cities Leadership Platform -foorumin kaltaisissa hankkeissa, joissa kannustetaan parhaiden käytänteiden vaihtoon kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemiseksi paikallistasolla. |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että paikalliset toimijat ja kansalaiset ovat parhaassa asemassa lisäämään tietoisuutta ja torjumaan ilmastonmuutosta. Komitea tähdentää myös, että paikallis- ja alueviranomaisilla on velvollisuus paitsi huolehtia toimillaan siitä, että kansalaiset voivat elää kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, myös tukea aktiivista kansalaistoimintaa tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

28.

| 29. | sitoutuu tuomaan paikallis- ja alueviranomaisten äänen esiin tulevissa kansainvälisissä foorumeissa, kuten ilmastonmuutosaiheisessa UNFCCC:n COP25-konferenssissa ja biodiversiteettiaiheisessa YK:n CBD COP15 -konferenssissa, ja kannattaa sellaista kunnianhimoista, aikataulutettua ja tieteelliseen tutkimustietoon perustuvaa maailmanlaajuista biodiversiteettikehystä vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten, joka nivoutuu kestävän kehityksen tavoitteisiin. Komitea kehottaa osapuolia soveltamaan monitasoista hallintoa, jossa paikallis- ja alueviranomaiset otetaan virallisesti mukaan suunnitteluun ja toteutukseen sekä mittaamiseen, raportointiin ja todentamiseen (MRV). Komitea toistaa kehotuksensa laatia kattavia strategioita koordinoitujen valveuttamis- ja sitouttamistoimien toteuttamiseksi kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

29.

Tarkemmin: kiertoon perustuva, vähähiilinen, ilmastoneutraali ja biologisesti monimuotoinen talous ja sosiaalisesti oikeudenmukainen siirtymä

| 30. | kannattaa sellaisen kunnianhimoisen, aikataulutetun ja tieteelliseen tutkimustietoon perustuvan kiertotaloutta ja biologista monimuotoisuutta koskevan maailmanlaajuisen kehyksen laatimista kansainvälisesti vuoden 2020 jälkeiselle ajalle, joka on kestävän kehityksen tavoitteiden mukainen ja nivoutuu niihin. |
| --- | --- |

30.

| 31. | pitää myönteisenä EU:n viimeaikaista edistystä kohti kiertotaloutta, jätehuoltoon tehdyt parannukset mukaan lukien, mutta toteaa, että EU-tason rahoitus- ja sääntelykehyksiä on vielä tehostettava kiertotalousstrategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota esittämään kaavailemassaan uudessa kiertotaloutta koskevassa toimintasuunnitelmassa konkreettisia ehdotuksia tämän johdonmukaisen kehyksen puutteiden korjaamiseksi kiinnittäen asianmukaista huomiota paikallis- ja alueviranomaisten keskeiseen asemaan ja keskittyen eritoten runsaasti resursseja käyttäviin aloihin, kuten rakentamiseen, sekä tuotesuunnittelun muutoksiin. Kiertotalouteen siirtymisestä saatavat yhteiskunnalliset hyödyt olisi tuotava esiin nykyistä selvemmin. |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää myönteisenä EU:n seuraavaa strategista ohjelmaa 2019–2024 (8), jonka osa-aloja ovat kestävä kulutus ja tuotanto, ilmastonmuutoksen torjunta ja ympäristön pilaantumisen pysäyttäminen, siirtyminen resurssitehokkaampaan kiertotalouteen edistämällä vihreää kasvua, biotaloutta ja kestävyysajattelun mukaista innovointia sekä energiaturvallisuuteen ja kotitalouksien ja yritysten energiakustannuksiin liittyvien haasteiden ratkaiseminen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | vaatii ympäristöpolitiikkaan kokonaisvaltaista, paikkalähtöistä lähestymistapaa, jonka osa-aloja ovat monitasoinen hallinto, kaupunkien ja alueiden roolin vahvistaminen, vaikutusten arvioinnit ja strategiset ympäristöarvioinnit, ympäristöasioiden seuranta, ympäristötiedon saatavuus ja ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon valvonta. |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa alueiden ja kaupunkien perustavaa roolia siirtymisessä kiertotalouteen. ”Kiertotalousalueet” tarvitsevat yhdennetyn ja kokonaisvaltaisen lähestymistavan, kuten todetaan AK:n lausunnossa (9) kertakäyttöisistä muovituotteista annetusta direktiivistä. |
| --- | --- |

34.

| 35. | painottaa tarvetta mukauttaa kiireellisesti eri jäsenvaltioiden kansalliset energialähteiden yhdistelmät hiilestä irtautumista koskevan pitkän aikavälin strategian vaatimuksiin. Tämä tarkoittaa myös sitä, että uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämisessä on mentävä nykyistä vuoteen 2030 tähtäävää 32 prosentin EU-tavoitetta pidemmälle erityisesti perussähköntuotannossa, jotta kasvihuonekaasupäästöt saataisiin jyrkkään laskuun. |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa julkista sektoria ja teollisuuden päättäjiä ottamaan nopeammin käyttöön uusia strategisia energiatekniikoita EU:n SET-suunnitelman mukaisesti ja torjumaan näin ilmastonmuutosta lisäämällä kuluttajien roolia paremman tietoisuuden ja älykkäiden energiaverkkojen käyttämisen ansiosta. |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että ilmastosiirtymien toteuttamiseksi tarvitaan huomattavan paljon nk. vihreitä ja sinisiä investointeja ja innovaatioita, nykyistä enemmän rahoituslähteiden synergiaa ja vahvempia yhteyksiä julkisen ja yksityisen ympäristörahoituksen välille, ja pitää tähän liittyen tervetulleena myös AK:n lausuntoa, jossa käsitellään fossiilisista polttoaineista erittäin riippuvaisten alueiden erityisongelmia (10). |
| --- | --- |

37.

| 38. | vaatii, että voimassa olevan vesi-, maaperä-, melu- ja ilmanlaatulainsäädännön kaikissa arvioinneissa tai toimivuustarkastuksissa kiinnitetään huomiota myös olennaiseen tarpeeseen parantaa politiikan johdonmukaisuutta kestävän kehityksen tavoitteisiin nähden edistämällä kiertotaloutta sekä kestävyysajattelun mukaista tuotantoa ja kulutusta ja puuttumalla mikromuovin, lääke- ja kosmetiikkavalmisteiden, torjunta-aineiden, desinfioinnin sivutuotteiden ja teollisuuskemikaalien kaltaisiin uusiin saastelähteisiin. |
| --- | --- |

38.

| 39. | on erittäin huolissaan ekologisesta hätätilasta, joka maailmassa äskettäin julkaistun raportin Global Assessment on Biodiversity and Ecosystem Services mukaan vallitsee. Komitea korostaa, että biologisen monimuotoisuuden väheneminen heikentää monien maiden mahdollisuuksia saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet, ja kehottaakin kaupunkeja ja alueita ryhtymään välittömästi kiireellisiin toimiin, jotta biologinen monimuotoisuus (11) sisällytettäisiin kaikkiin alakohtaisiin toimintapolitiikkoihin, myös maatalouteen ja kaupunki- ja aluekehitykseen, ja osoitettaisiin biologisen monimuotoisuuden suojelutavoitteiden merkitys selkeästi myös sitovan sääntelyn tasolla. Komitea kehottaa komissiota tukemaan valtiotasoa alemmilla tasoilla kehiteltäviä ja toteutettavia innovatiivisia luonnonmukaisia ratkaisuja ja vihreää infrastruktuuria biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi. |
| --- | --- |

39.

| 40. | toistaa kehotuksensa eurooppalaisen ilmastoneutraaliuden seurantakeskuksen perustamisesta (12) ja korostaa alue- ja paikallisviranomaisten aktiivista roolia ilmastonmuutoksen seurantakeskusten kehittämisessä. |
| --- | --- |

40.

| 41. | vaatii, että juomavesidirektiivin uudelleenlaadittua toisintoa hyväksyttäessä varmistetaan veden saanti kaikille, mikä edellyttää, että säilytetään vesistöjen hyvä ekologinen tila. Lisäksi tulee vähentää terveysriski alle yhteen prosenttiin ja alentaa pullotetun veden kulutusta, sillä näin säästetään rahaa, vähennetään muovijätettä ja alennetaan hiilidioksidipäästöjä. |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa noudattamaan vesipuitedirektiivin uudelleenlaadinnassa samaa tavoitetasoa ja jopa nostamaan sitä ja varmistamaan näin vesistöjen suojelemisen ja elvyttämisen sekä vesiekosysteemien asianmukaisen tilan EU:ssa. |
| --- | --- |

42.

| 43. | toistaa kehotuksensa parantaa vesitalouden tehokkuutta EU:ssa laajentamalla veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista annettavan EU:n asetuksen soveltamisalaa niin, että asetusta ei sovelleta ainoastaan maatalouden keinokasteluun vaan myös kaupunkien viheralueiden, kuten puistojen ja yleisessä käytössä olevien nurmialueiden, kasteluun (13). |
| --- | --- |

43.

| 44. | toteaa, että AK:n tukemat alueellisten vaikutusten arvioinnit voivat olla hyödyllinen väline pyrittäessä arvioimaan ilmasto- ja energiakäänteeseen ja ekologiseen siirtymään liittyvän lainsäädännön mahdollisia ja kenties hyvin erilaisia vaikutuksia EU:n eri alueilla. AK voisikin tiivistää yhteistyötään yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa vaikutustenarviointivälineiden osalta vahvistaakseen edelleen toimintaansa tällä alalla. |
| --- | --- |

44.

| 45. | katsoo, että oikeudenmukaisen siirtymän periaatetta ”ketään ei jätetä” on pidettävä yhtenä ilmastokäännettä ja ekologista siirtymää sosiaalisesti, alueellisesti ja poliittisesti ohjaavista periaatteista. Näin ollen energiaköyhyyden torjumisen tulee olla yksi ensisijaisista tavoitteista energiaan liittyviä toimintapolitiikkoja ja ohjelmia suunniteltaessa. Tässä yhteydessä on asetettava erityisiä tavoitteita energiaköyhyyden vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä ja sen poistamiseksi vuoteen 2050 mennessä (14). |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa nuorten sitoutumisen olevan erityisen merkityksellistä. Alueelliset ja paikalliset nuorisovaltuustot ja nuorisoliikkeet olisi otettava mukaan suunnittelemaan ja toteuttamaan ilmastopolitiikkaa ja kestävän kehityksen tavoitteisiin tähtäävää toimintaa. |
| --- | --- |

46.

| 47. | painottaa, että ekologisessa siirtymässä syntyy laadukkaita yrityksiä ja työpaikkoja kiertotalouteen, puhtaan energian alalle ja elintarvike- ja maatalousalalle, ja kehottaa EU:ta parantamaan ilmastotavoitteiden johdonmukaisuutta koheesiopolitiikan, Euroopan sosiaalirahaston (ESR+) ja InvestEU-ohjelman kautta ja huolehtimaan samalla kestävän kehityksen tavoitteiden paikallisesta ja alueellisesta täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

47.

Tavoitteet, indikaattorit ja tieto

| 48. | painottaa jälleen, että tarvitaan välttämättä kuntien, kaupunkien ja alueiden yhdessä sopimia konkreettisia välitavoitteita, indikaattoreita ja ilmastonmuutokseen ja kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvän tiedon reaaliaikaista mittaamista, jotta taloudelliset, ekologiset, sosiaaliset ja kulttuuriset kestävyystavoitteet voidaan saavuttaa. Välitavoitteista ja indikaattoreista olisi sovittava EU:n kokonaisvaltaisen, Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamiseen tähtäävän kestävyysstrategian ja jäsenvaltioiden samaa tarkoitusta palvelevien kestävyysstrategioiden puitteissa. |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa, että tarvitaan paikallisia ja alueellisia pääindikaattoreita Agenda 2030 -toimintaohjelmaa varten sekä luotettavaa ilmastotietoa valtiotasoa alemmilta tasoilta ja että on tärkeää hyödyntää uutta teknologiaa, kuten tekoälyä, paikallisyhteisöjen ilmastotoiminnan apuna. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että on niin ikään tärkeää hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen tietokantaa ja mahdollisuutta luoda yhteys paikallis- ja aluetason tietojen ja kansallisesti määriteltyjen panosten välille ottamalla käyttöön paikallisesti määritellyt panokset. |
| --- | --- |

49.

| 50. | muistuttaa kaupunkien ja alueiden aiemmista kokemuksista ympäristöön, elämänlaatuun ja kansalaisten hyvinvointiin liittyvien kohdennettujen indikaattorien kehittämisessä. On tärkeää, että ne sovitetaan paikallisiin tarpeisiin. |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että EU:n tulee kartoittaa, edistää ja rahoittaa asianmukaisesti osaamisen siirtoa, osaamisen luomista yhdessä sekä vertais-, ystävyys- ja mentorointitoimintaa. |
| --- | --- |

51.

Tulevat toimet

| 52. | sitoutuu uudistamaan omia prosessejaan ja käytäntöjään voidakseen auttaa paikallis- ja alueviranomaisia entistä paremmin siirtämään kestävän kehityksen tavoitteet paikallistasolle ja toteuttamaan ne EU:n laajuisen kestävän kehityksen strategian mukaisesti. Näin vastataan kansalaisten pyyntöihin ryhtyä lisätoimiin ja saada aikaan konkreettisia tuloksia ilmastonmuutoksen torjumiseksi. |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa tehostamaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden ja ympäristöä säästävien julkisten hankintojen hyödyntämistä sekä toteuttamaan enemmän pilottihankkeita, jotka liittyvät ekologiseen siirtymään ja ilmastonmuutoksen torjumiseen. |
| --- | --- |

53.

| 54. | panee huolestuneena merkille EU:n vapaakauppasopimukset muiden maiden kanssa ja vaatii, että näiden sopimusten on oltava kestävän kehityksen tavoitteiden, Pariisin sopimuksen ja EU:n ympäristönormien mukaisia. |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa, että käyttäessään ostovoimaansa tavaroiden, palvelujen ja työn suorittajien valinnassa paikallis- ja alueviranomaiset voivat edistää merkittävästi kestävyysajattelun mukaista kulutusta ja tuotantoa, resurssitehokkaampaa taloutta ja siten kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

55.

| 56. | kannattaa Agenda 2030:n tavoitetta luoda ympäristön kannalta kestävät olosuhteet ja prosessit parantamalla luonnonvarojen hoitoa ja hauraimpien ekosysteemien suojelua ja muistuttaa valtiotasoa alempien tasojen ja paikallisten ympäristö- ja ilmastonmuutostoimien merkityksestä kestävää kehitystä tukevan politiikkajohdonmukaisuuden mukaisesti. Komitea pitää tärkeänä hajautettua hallintoa, useiden sidosryhmien kumppanuuksia ja kokemuksista oppimista ja niiden jakamista pyrittäessä pienentämään ja korjaamaan alueiden jalanjälkeä, joka aiheutuu luonnonvarojen käytöstä ja hiilidioksidipäästöistä. |
| --- | --- |

56.

| 57. | pitää myönteisenä Euroopan parlamentin sitoutumista kestävän kehityksen tavoitteisiin ja on tyytyväinen etenkin ilmastonmuutosta, biologista monimuotoisuutta ja kestävää kehitystä käsittelevän laajennetun työryhmän manifestiin. Komitea kehottaa tekemään hedelmällistä yhteistyötä Euroopan parlamentin toimivaltaisten valiokuntien ja laajennetun työryhmän kanssa toimikaudella 2019–2024. |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa sisällyttämään nämä suositukset EU:n toimielinten seuraavan toimikauden tulevaan työhön ja tekemään yhteistyötä AK:n kanssa. |
| --- | --- |

58.

Bryssel 8. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Yleisten asioiden neuvoston päätelmät, ”Kohti yhä kestävämpää unionia vuoteen 2030 mennessä”, 9.4.2019

1

(2)  COR-2019-00239, ”Kestävän kehityksen tavoitteet: perusta EU:n pitkän aikavälin strategialle kestäväpohjaisen EU:n saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä”, ECON-VI/044, esittelijä Arnoldas Abramavičius (LT, EPP) (EUVL C 404, 29.11.2019, s. 16).

2

(3)  Turvallisen ja kohtuuhintaisen asunnon tarjoaminen kaikille vuoteen 2030 mennessä; turvallinen, kohtuuhintainen, helposti käytettävissä oleva ja kestävyysajattelun mukainen liikenne; katastrofiriskeistä sekä ilman ja veden pilaantumisesta johtuvien kuolemantapausten vähentäminen merkittävästi; sekä horisontaalisiksi alatavoitteiksi määritetyt kansalaisten päätöksentekoon osallistumisen helpottaminen ja strategioiden kehittäminen yhdennettyä taajamien ja maaseudun aluesuunnittelua ja sosiaalista integraatiota varten, kulttuuriperinnön suojeleminen ja kaupunkien asukaskohtaisen ympäristövaikutuksen vähentäminen.

3

(4)  Esim. EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteistyö Climate, eurooppalaiset innovaatiokumppanuudet, energiafoorumi, EU:n kaupunkiagendan kumppanuudet ja kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus.

4

(5)  Esim. ERRIN, Eurocities, Climate Alliance ja kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus.

5

(6)  Esim. valtioiden rajat ylittävät Alppien ja Pyreneiden ilmastonmuutoksen seurantakeskukset ja erityisesti eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät (EAYY).

6

(7)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2019 ilmastonmuutoksesta – eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta Pariisin sopimuksen mukaisesti (2019/2582(RSP)) (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

7

(8)  COM(2019) 218 final ”Eurooppa toukokuussa 2019: Kohti yhtenäisempää, vahvempaa ja demokraattisempaa unionia yhä epävarmemmassa maailmassa”

8

(9)  COR-2018-03652 (EUVL C 461, 21.12.2018, s. 210).

9

(10)  COR-2019-00617. Lausunto ”Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpano toteuttamalla innovatiivinen ja kestäväpohjainen energiakäänne alue- ja paikallistasolla”, ENVE-VI/040, esittelijä Witold Stępień (PL, EPP) (katso tämän virallisen lehden sivu 72).

10

(11)  YK:n ympäristöohjelma – Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services (IPBES), äskettäin julkaistussa asiakirjassa Global Assessment on Biodiversity and Ecosystem Services

11

(12)  Kuten todetaan lausunnossa ”Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta”, ENVE-VI/037, esittelijä Michele Emiliano (IT, PES), COR-2018-05736 (EUVL C 404, 29.11.2019, s. 58).

12

(13)  COR-2019-03645. Lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista, ENVE-VI/034, esittelijä Oldřich Vlasák (CS, ECR) (EUVL C 86, 7.3.2019, s. 353).

13

(14)  Kuten todetaan lausunnossa ”Monitasoinen hallinto ja monialainen yhteistyö energiaköyhyyden torjumisen välineinä”, ENVE-VI/038, esittelijä Kata Tüttő (HU, PES), COR-2018-05877 (EUVL C 404, 29.11.2019, .s. 53).

14

---

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/33

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Puhtaan energian säädöspaketin täytäntöönpano: kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat ilmastoa ja aktiivi- ja passiivienergiaa koskevan paikallisen ja alueellisen hallintomallin välineenä”

(2020/C 39/07)

| Esittelijä | : | József RIBÁNYI (HU, EPP), Tolnan lääninvaltuuston varapuheenjohtaja |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirja | : | Oma-aloitteinen lausunto |

Esittelijä

:

József RIBÁNYI (HU, EPP), Tolnan lääninvaltuuston varapuheenjohtaja

Viiteasiakirja

:

Oma-aloitteinen lausunto

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin aloitteisiin, jotka koskevat tulevaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, ja hänen aikomukseensa ottaa paikallis- ja alueviranomaiset mukaan toimiin, joiden tavoitteena on tehdä Euroopasta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu myönteisesti energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta 11. joulukuuta 2018 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2018/1999 (1), jossa velvoitetaan Euroopan unionin jäsenvaltiot laatimaan kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat, jotka toimivat ilmasto- ja energiapolitiikkaan sovellettavan entistä kattavamman ja monialaisen lähestymistavan perustana. |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että kymmenvuotiset kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat koskevat vuosia 2021–2030 ja niiden tarkoitus on edistää unionin uusien energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista kansallisella tasolla vuoteen 2030 mennessä. Niillä on luotava perusta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen ja ihmisen aiheuttaman ilmaston lämpenemisen hidastamiseen vuoteen 2050 mennessä tähtäävän pitkän aikavälin strategian täytäntöönpanon onnistumiselle, ja niiden on oltava Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisia. Komitea kehottaakin jäsenvaltioita saattamaan lopulliset energia- ja ilmastosuunnitelmansa vastaamaan EU:n vuodeksi 2030 asettamia kunnianhimoisia tavoitteita vuoden 2019 loppuun mennessä erityisesti uusiutuvien energiamuotojen ja energiatehokkuuden osalta. Kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskevista komission alustavista arvioinneista ilmenee, että edistystä on saavutettu, joskaan kaikki suunnitelmaluonnokset eivät ole vaatimusten mukaisia ja kaikkien jäsenvaltioiden olisi toteutettava kunnianhimoisempia toimia EU:n kokonaistavoitteiden ja niiden saavuttamisen suhteen ja näin ollen täydennettävä, täsmennettävä ja parannettava ehdotuksiaan. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi Euroopan komission suositusten mukaisesti valmisteltava lopulliset kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmansa varmistaen, että ne ovat edellä mainittujen tavoitteiden ja päämäärien mukaisia. |
| --- | --- |

3.

| 4. | suhtautuu myönteisesti siihen, että hallintoasetuksessa tunnustetaan paikallis- ja alueviranomaisten rooli kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa niiden valmisteluvaiheesta lähtien, kun siinä korostetaan tarvetta vaikuttavaan julkiseen kuulemiseen ja ehdotetaan monitasoisen ilmasto- ja energiavuoropuhelun käyttöönottoa alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaisesti. Paikallis- ja alueviranomaiset olisi otettava mukaan kaikissa vaiheissa valmisteluvaiheesta lähtien – niin, että nämä ottavat kantaa komission tekemiin alustaviin arviointeihin – aina täytäntöönpanoon ja uudelleentarkasteluun asti. Komitea toteaa kuitenkin, että monet jäsenvaltiot eivät ole tähän mennessä kyenneet ottamaan paikallis- ja alueviranomaisia kokonaisvaltaisesti mukaan prosessiin. Komitea korostaa, että kun paikallis- ja aluehallintotahot otetaan jäsenvaltioiden ohella mukaan laatimisprosessiin, tavoitteet saavutetaan tehokkaammin ja osallistavammin. |
| --- | --- |

4.

| 5. | huomauttaa, että monet jäsenvaltiot pitävät nykyisiä rakenteitaan julkisen kuulemisen ja monitasoisen ilmasto- ja energiavuoropuhelun tavoitteiden saavuttamisen kannalta riittävinä: se, että jäsenvaltiot katsovat kykenevänsä selviytymään omin voimin, on aiemmin ollut yksi suurimpien ongelmien syistä. AK suosittaa, että jäsenvaltiot arvioivat näitä rakenteita kriittisesti erityisesti sen osalta, millaista sisältöä ne voivat tuottaa ja kuinka hyvin ne kattavat paikallisviranomaiset, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, elinkeinoelämän, sijoittajat, muut asianomaiset sidosryhmät sekä suuren yleisön ja edustavat niitä. Jäsenvaltioiden tulisi asettaa näiden rakenteiden tuottama aineisto saataville, jotta voidaan varmistaa, että hallintoasetuksessa asetetut julkista kuulemista ja monitasoista ilmasto- ja energiavuoropuhelua koskevat tavoitteet saavutetaan kaikilta osin. Lopullisena päämääränä on edistää kaikkien ihmisten ja tulevien sukupolvien terveyttä ja hyvinvointia. |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että energiaunionin toteuttamiseksi olisi hyödynnettävä paikallis- ja alueviranomaisten asiantuntemusta, täytäntöönpanovastuuta ja taloudellisia resursseja. Komitea kehottaa tämän vuoksi ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset kokonaisvaltaisesti mukaan puhtaan energian säädöspaketin täytäntöönpanoon ja suosittaa, että niiden mahdolliset ongelmat tässä prosessissa otetaan asianmukaisesti huomioon mahdollisia tulevia tarkistuksia silmällä pitäen. Komitea muistuttaa, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksella ja muilla vastaavilla aloitteilla voi olla ratkaiseva paikallis- ja alueviranomaisia ohjaava rooli EU:n uusien energiapoliittisten puitteiden täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä AK:n ja sen jäsenten kanssa kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa tiimoilta. Komitea katsoo, että tämä voisi olla tärkeä osa niiden toteuttamia julkisia kuulemisia ja monitasoisia ilmasto- ja energiavuoropuheluita ja tarjota arvokasta palautetta paikallis- ja aluetasolta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | myöntää, että jäsenvaltioilla on ollut rajallisesti aikaa ja siksi myös vaikeuksia laatia kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa luonnoksia. Komitea kannustaa asettamaan kunnianhimoisempia tavoitteita ja vahvistamaan vertikaalista integraatiota vuoden 2019 loppuun mennessä esitettävissä lopullisissa kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa, jotta voidaan varmistaa Euroopan vakaa, Pariisin sopimuksen vaatimusten mukainen ilmastoneutraali kehityskulku vuoteen 2050 ulottuvan pitkän aikavälin strategian kunnianhimoisimman skenaarion mukaisesti. Komitea kannustaa tässä yhteydessä myös kehittämään järjestelmän, jossa Pariisin sopimuksen mukaisia kansallisesti määriteltyjä panoksia täydennetään paikallisesti ja alueellisesti määritellyillä panoksilla, mikä kasvattaisi paikallis- ja alueviranomaisten roolia kattavien kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien laadinnassa. Paikallisviranomaiset voivat edistää tavoitteiden tehokkaampaa saavuttamista tiedotus- ja valveuttamiskampanjoiden avulla, ja niillä on oltava tähän tarkoitukseen hyvin koulutettuja ammattilaisia. Komitea ehdottaakin, että energia- ja ilmastopolitiikan alalla otetaan käyttöön EU:n varoja tiedottamista ja työpaikkojen luomista varten, jotta viime kädessä pystytään suojelemaan kaikkien ihmisten ja tulevien sukupolvien terveyttä ja hyvinvointia. |
| --- | --- |

8.

Aktiivi- ja passiivienergia kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien edistäjänä

| 9. | toteaa, että termillä ’aktiivienergia’ (sellaisena kuin sitä käytetään rakennusalalla) tai laajemmalla termillä ’uusiutuva’ energia, tarkoitetaan erilaisten paikallisten toimijoiden (julkiset, kunnalliset ja yksityiset yhteisöt, kotitaloudet) paikallisesti tuottamaa, varastoimaa ja kuluttamaa energiaa. Uusiutuvat ja puhtaat energialähteet, kuten maalämpö, aurinko- ja tuulienergia, vesivoima, vuorovesienergia ja biomassa ovat esimerkkejä näistä. Tällaisilla energialähteillä on keskeinen asema kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien tavoitteiden toteuttamisessa vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että termi ’passiivienergia’, sellaisena kuin sitä käytetään rakennusalalla, tai laajempi termi ’energiatehokkuus’ viittaa toisaalta energiansäästöihin, jotka perustuvat siihen, että tuotettua energiaa käytetään kaikilta osin tehokkaasti, mikä tarkoittaa, että energiankulutus ja niin muodoin loppukäyttäjien maksamat energiakustannukset ja myös saasteet vähenevät. Edellä esitetyn perusteella paikallis- ja alueyhteisöjen on järjestettävä paikalliset ja alueelliset julkiset palvelut energiatehokkaalla tavalla esimerkiksi kestävän hankintapolitiikan välityksellä. |
| --- | --- |

10.

| 11. | lisää, että passiivienergian käsite liittyy tiiviisti ilmastonäkökohtiin ja on myös merkityksellinen, kun määritetään rakennusten laajempaa hiilijalanjälkeä, ja se kuuluu olennaisena osana kiertotalouteen. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi rakennuslupia myöntäessään paikalliset erityisolot ja rakennuksen ominaispiirteet huomioon ottaen kannustettava käyttämään paikallisiin ja ympäristöystävällisiin raaka-aineisiin (esim. ruoko, pelletit, olki, puun kuori, hamppu, puu, liimapuu, joiden hiilijalanjälki olisi mahdollisimman vähäinen) pohjautuvia rakennusmateriaaleja ennemminkin kuin betonia ja muita perinteisiä rakennusmateriaaleja, joiden tuotanto, asennus, purkaminen ja kierrättäminen synnyttää merkittäviä hiilidioksidipäästöjä. Sen lisäksi olisi edistettävä muita toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan rakennusten energiatehokkuutta. Nämä käsitteet olisi sisällytettävä kansallisiin pitkän aikavälin peruskorjausstrategioihin, jotka jäsenvaltioiden on tarkoitus laatia maaliskuuhun 2020 mennessä. |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöt ovat tärkeitä toimijoita sekä aktiivi- että passiivienergian alalla. Ne olisi otettava mukaan kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien laadintaan, koska ne ovat tärkeitä investoijia ja vastaavat rakennusten kunnossapidosta, julkisen liikenteen verkkojen hallinnoinnista, yleisölle tiedottamisesta ja energiaköyhyyden torjumisesta. Lisäksi ne ovat kaupunkisuunnittelusta, kaavoituksesta ja maankäytöstä vastaavia sääntelyviranomaisia, hallinnoivat hajautettua energiantuotantoa ja toimivat hankintaviranomaisina ympäristöä säästävissä julkisissa hankinnoissa. Tuotannon ja paikallisten resurssien käytön huolellinen suunnittelu on välttämätöntä, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä asianmukaisesti. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä huomiota erilaisiin uusiutuviin energiamuotoihin, rakennusten energiatehokkuuteen, yleiseen energiatehokkuuteen sekä paikallisten, luonnonmukaisten ja ympäristöystävällisten rakennusmateriaalien hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että paikallisyhteisöjen tuella on monia myönteisiä vaikutuksia ennen kaikkea uusiutuviin lähteisiin pohjautuvan aktiivienergian tuotannon, varastoinnin ja käytön lisäämiseen. AK toteaa, että esimerkiksi liikenteen, etenkin kaupunkien sisäisen ja kaupunkien välisen liikenteen alalla on erityisen tärkeää lisätä kestäväpohjaisten biopolttoaineiden käyttöä väliaikaisratkaisuna ja edistää keskipitkällä aikavälillä akku- ja vetykäyttöistä sähköistä liikennettä sekä toteuttaa toimia, joilla liikenteen hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää yhdennetyllä tavalla, mukaan lukien julkisen liikenteen tukeminen, autojen yhteiskäyttö ja muut innovatiiviset ratkaisut, koska odotuksena on, että keskipitkällä aikavälillä liikennemäärät kasvavat ja polttomoottorit ovat edelleen merkittävässä asemassa. Yksi esimerkki väliaikaisratkaisuksi soveltuvasta kestäväpohjaisesta biopolttoaineesta voisi olla bioetanoli, joka on paikallisesti tuotettavaa, käytettävää ja helposti varastoitavaa aktiivienergiaa, josta saadaan käyttökelpoisia sivutuotteita (kuten eläinrehua) ja joka vähentää tuontiriippuvuutta ja voi luoda merkittävän määrän työpaikkoja. On hyvin tärkeää, ettei valtiontukisääntöjen ja energiaverodirektiivin tarkistaminen tee mahdottomaksi kestäväpohjaisen bioenergian edistämistä. |
| --- | --- |

13.

Paikallis- ja alueviranomaisten rooli kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien laadinnassa

| 14. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten on voitava tehdä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskevia ehdotuksia ja esittää suunnitelmiin muutoksia ja että niillä on oltava toisenlainen rooli kuin muilla sidosryhmillä, jotka eivät ole osa julkishallintoa. Paikallis- ja alueviranomaisilla on oltava oikeus osallistua suoraan toimiin, jotka liittyvät energiatehokkuuteen, energiasiirtymään, ilmastonmuutokseen ja fossiilisista polttoaineista luopumiseen, eikä pidä unohtaa, että niillä on tärkeä tehtävä myös energiaköyhyyden torjuntatoimien toteuttamisessa kaikkien EU:n paikallisviranomaisia edustavien organisaatioiden (AK, kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus) tuella. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa tarvetta varmistaa, että jäsenvaltioille tiedotetaan paikallis- ja alueviranomaisten keskeisestä roolista useiden energiaunionia koskevan asetuksen olennaisten painopisteiden kannalta. On perusteltua, että ne osallistuvat suoraan toimiin, jotka liittyvät energiatehokkuuteen, ilmastonmuutokseen sekä fossiilisista polttoaineista luopumiseen ja uusiutuvien energialähteiden yhä laajempaan käyttöön ja tämän edellyttämään energiainfrastruktuuriin, myös varastointiteknologiaan ja energiaan liittyvien alojen yhteenliittämiseen, ja niillä on tärkeä rooli myös energiaköyhyyden hallinnassa. |
| --- | --- |

15.

| 16. | huomauttaa, että suuri yleisö ei ole tietoinen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien laadinnasta ja että suunnitelmien kehittämiseen liittyvät kuulemismenettelyt eivät aikarajoitusten vuoksi ole tähän mennessä olleet niin laajoja ja perusteellisia kuin olisi toivottavaa. Tämä on valitettavaa, koska suunnitelmat toteutetaan paikallistasolla eli kunnissa ja kaupungeissa. Komitea kehottaakin jäsenvaltioita, komissiota ja paikallis- ja alueviranomaisia tiivistämään toimia tiedottaakseen laajemmalle yleisölle kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin liittyvästä prosessista, ja kun lopulliset kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat on esitetty, keksimään keinoja kaikkien sidosryhmien ottamiseksi mukaan suunnitelmien täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin liittyvät paikallis- ja aluekehityksen edellytykset (esimerkiksi energiatehokkuutta, fossiilisista polttoaineista luopumista ja ilmastonmuutoksen tai energiaköyhyyden torjuntaa koskevat hanke-ehdotukset) on määritelty likimääräisen arvion perusteella. Tämä johtuu osittain siitä, että kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa ei ole otettu riittävästi huomioon paikallista ja alueellista ulottuvuutta. Komitea muistuttaa myös, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen tietokanta voi tarjota hyödyllistä tietoa jäsenvaltioille, joissa allekirjoittajien määrä on suuri. |
| --- | --- |

17.

Hyvä hallintotapa: kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien täytäntöönpano tiiviissä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa

| 18. | kehottaa unionin jäsenvaltioita sisällyttämään kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin täytäntöönpanoa koskevia aloitteita, jotka hyödyttävät sekä energian loppukäyttäjiä että tuottajakuluttajia ja muita energian vähittäismarkkinoiden energiantoimittajia. Tällaiset aloitteet hyödyttävät energiajärjestelmää monin tavoin (siirtoinfrastruktuurin ja sen huollon tarpeen väheneminen, häiriönsietokyvyn ja joustavuuden lisääntyminen), ja niihin liittyy oikeudenmukainen hinnoittelu tai innovatiivisen hinnoitteluratkaisun luominen tällaisten järjestelmien avulla syntyvälle, verkkoon syötettävälle ylijäämäenergialle. |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöjen kokemus ja tietämys täytäntöönpanijoina on tarpeen, jotta voidaan kartoittaa kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien, monivuotisen rahoituskehyksen, eurooppalaisen ohjausjakson ja unionin ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen vuoteen 2050 mennessä tähtäävän pitkän aikavälin strategian välisiä epäjohdonmukaisuuksia ja mahdollisia synergioita. |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että myös käynnissä olevia aloitteita ja parhaita käytäntöjä on koordinoitava. Tässä yhteydessä AK kiinnittää huomiota kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen puitteissa tehtyihin vuorovaikutteisiin aloitteisiin. |
| --- | --- |

20.

| 21. | huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat tehdä energian kuluttajista tuottajakuluttajia valistusaloitteiden ja -ohjelmien avulla ja tukemalla paikallisesti tuotettavien, varastoitavien ja kulutettavien energialähteiden käyttöä, erityisesti paikallisten energiayhteisöjen muodossa, joihin liittyviä mahdollisuuksia on vielä kehitettävä. Tuottajakuluttajista voi sitten tulla paikallis- ja alueviranomaisten perustamien hajautettujen ja älykkäiden energiaverkkojen aktiivisia jäseniä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | tukee monitasoista vuoropuhelua ilmasto- ja energiakysymyksistä, sillä se vahvistaa paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien puitteissa käytävään toimintapoliittiseen keskusteluun. Tällainen vuoropuhelu on keskeisen tärkeää myös toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamisen varmistamiseksi. Tämän prosessin yhteydessä on suositeltavaa tunnustaa energia- ja ilmastotoimien tiivis yhteys ja nivoutuminen toisiinsa. Niinpä paikallis- ja alueyhteisöjen täytyy hankkia palvelukseensa energiantuotannon vastuuhenkilöitä (energy managers). Komitea korostaakin jälleen kerran, että on suositeltavaa ottaa käyttöön EU:n varoja työpaikkojen luomiseksi energia- ja ilmastopolitiikan alalla, jotta viime kädessä voidaan suojella kaikkien ihmisten ja tulevien sukupolvien terveyttä ja hyvinvointia. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kiinnittää huomiota esimerkiksi Irlannissa ilmastonmuutoksesta käytyyn kansalliseen vuoropuheluun, jossa on käytetty valistusta, mobilisointia ja kannustusta edistämään ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyvien aloitteiden toteuttamista paikallis-, alue- ja valtiotasolla. Tämän hyvän käytännön avulla on mahdollista päästä yhteisymmärrykseen siitä, miten voidaan vastata haasteisiin, ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet. Sidosryhmät voivat ottaa käyttöön pysyviä mekanismeja ja foorumeja säännöllistä kuulemista varten energiapolitiikkaan ja ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyvistä, taloutta, yhteiskuntaa, ympäristöä ja yleistä etua koskevista kysymyksistä. Siten myös kansallisella vuoropuhelulla on tärkeä rooli energiapolitiikkaa ja ilmastonmuutosta koskevien painopisteiden määrittelyssä. Tämäntyyppisten käytänteiden noudattamiseen on kannustettava ja niitä on levitettävä tarmokkaammin kaikissa jäsenvaltioissa toteuttamalla asiaankuuluvia tiedotus- ja valistuskampanjoita. |
| --- | --- |

23.

| 24. | suosittaa, että jäsenvaltiot tunnustavat paikallis- ja alueviranomaiset asiaankuuluviksi yhteistyökumppaneiksi uutta energia- ja ilmastoskenaariota määriteltäessä. On tärkeää ymmärtää paikallistason haasteet ja esteet ja ratkaista ne sekä määrittää asianmukaiset toimenpiteet ja tehokkaat täytäntöönpanostrategiat, jotta jäsenvaltioiden ja EU:n sitoumukset olisivat uskottavia ja jotta saadaan kansalaisten hyväksyntä tarvittaville muutoksille. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat edelleen kuluttajia lähimpänä oleva hallintotaso ja ne hallinnoivat hajautettua energiantuotantoa (esimerkiksi älykkään mittauksen käyttöön ottamista ja älykkäiden verkkojen perustamista) sekä monia olemassa olevaan energiainfrastruktuuriin tehtävien muutosten näkökohtia. Lisäksi ne käynnistävät energia- ja ilmastokysymyksiä koskevia tiedotusohjelmia ja valistuskampanjoita, jotka auttavat kotitalouksia ja yrityksiä pienentämään kulujaan ja hiilijalanjälkeään, ja luovat asianmukaiset investointiedellytykset. |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että puhtaaseen energiaan siirtymiseen liittyvien ongelmien sekä ilmastokysymysten ratkaiseminen edellyttää yhteistyötä kaikkien hallintotasojen (EU-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistaso) kesken samoin kuin julkisen ja yksityisen sektorin, tutkimus- ja innovointikeskusten sekä tiedeyhteisön ja korkeakoulujen kanssa. Myös aktiivi- ja passiivienergian hyödyntäminen tukee tätä prosessia, sillä koko elinkaaren kattavalla energiankäytön minimoimisella ja siihen liittyvällä hiilijalanjäljen vähenemisellä on merkitystä sekä puhtaaseen energiaan siirtymisen että ilmaston kannalta. |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että koska energiaköyhyys on monimutkainen ongelma, kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien avulla on puututtava siihen energia- ja ilmastonäkökohdista hyödyntämällä EU:n energiaköyhyyden seurantakeskuksen tietokantoja ja julkaisuja. On myös tärkeää, että energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen 3 artiklassa tarkoitettu energiaköyhyydestä kärsivien kotitalouksien määrän arviointi perustuu tarkkoihin ja todennettaviin tietoihin. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ehdottaa, että paikallis- ja alueviranomaiset auttavat kansallisia viranomaisia toteuttamaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) sekä Jaspers- ja Elena-ohjelmien tulevaisuuteen suuntautuvia hankkeita, joilla edistetään EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan tavoitteiden saavuttamista. Tässä yhteydessä Euroopan investointineuvontakeskuksen tulisi varmistaa nopeutettu menettely niiden kaupunkien tukemiseksi, jotka ovat sitoutuneet kehittämään vähäpäästöisyyttä edistäviä hankkeita. |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja Euroopan strategisten investointien rahaston synergioiden vahvistamisen ratkaisevaa merkitystä rajatylittävien hankkeiden toteuttamiseksi kestäväpohjaisen energian alalla. |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että kansallisilla energia- ja ilmastosuunnitelmilla on edistettävä energia-alan innovointia pyrittäessä siirtymään vähähiiliseen ja ilmastoneutraaliin talouteen vuoteen 2050 mennessä ja sen myötä joustavaan ja tulevaisuuteen suuntautuvaan energiaunioniin, jonka ilmastopolitiikka kykenee antamaan uutta vauhtia työllisyydelle, kasvulle ja investoinneille. Paikallis- ja alueviranomaiset olisi otettava mukaan erityisesti älykkäitä kaupunkeja koskeviin aloitteisiin, joihin yhdistyvät ympäristöä säästävät julkiset hankinnat puhtaan energian alalla. Esimerkkejä tällaisista hankkeista ovat kaupunkiliikenteen energiansäästöt, alueiden väliset liikennestrategiat, uusia varastointiteknologioita koskeva yhteistyö ja älykkäät julkiset rakennukset. |
| --- | --- |

29.

| 30. | suosittaa, että paikallis- ja alueviranomaisia edustavana elimenä AK helpottaa kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ja monitasoisen ilmasto- ja energiavuoropuhelun täytäntöönpanoa alueellisia keskuksia koskevan kokeiluhankkeensa puitteissa ja tarjoaa siten lisämahdollisuuden paikallis- ja aluetason saavuttamiseksi jäsenvaltioiden sisäisten kehysten ulkopuolella. |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa tässä tarkoituksessa Euroopan komissiota harkitsemaan osallistumista sellaisen toistuvasti pidettävän foorumin järjestämiseen, jossa keskustellaan ilmasto- ja energia-asioista kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat mukaan lukien. Näin helpotettaisiin paikallis- ja alueviranomaisten, ilmastotoimien pääosaston, energian pääosaston, AK:n ENVE-valiokunnan ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Foorumin mallina voitaisiin käyttää toiminnassa olevaa ympäristöasioiden pääosaston ja Euroopan alueiden komitean ympäristöyhteistyön teknistä foorumia, jonka tavoitteena on edistää vuoropuhelua paikallisista ja alueellisista ongelmista ja ratkaisuista, jotka liittyvät EU:n ympäristöoikeuden soveltamiseen, kuten vuoteen 2020 ulottuvassa yleisessä unionin ympäristöalan toimintaohjelmassa ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa” (seitsemäs ympäristöä koskeva toimintaohjelma) todetaan. Tämän uuden foorumin avulla voitaisiin edistää merkittävästi monitasoisia ilmasto- ja energiavuoropuheluja kaikkialla jäsenvaltioissa ja mahdollistaa muun muassa tiedonvaihto, edistymisen arviointi, parhaiden käytäntöjen ja saatujen oppien jakaminen, ilmasto- ja energia-alan tulosten parantamiseen osallistuminen sekä kaikkien asianomaisten toimijoiden välisen yhteistyön ja viestinnän vahvistaminen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | huomauttaa, että kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien täytäntöönpanon onnistuminen vahvistaa Euroopan unionin kilpailukykyä ja edistää sen taloudellista vakautta sekä tarjoaa selkeän kehyksen sijoittajille. |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat muodostavat yhteyden kaupunki- ja maaseutualueiden välille paikallisten ja paikallisesti tuotettujen resurssien ansiosta. Tämä antaa mahdollisuuden varmistaa maaseudulla asuvien ihmisten tulevaisuuden ja vastata kaupunkialueiden energiatarpeisiin ilmastoa kunnioittaen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | painottaa, että kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat eivät ole kertaluonteisia aloitteita. Niiden saattaminen päätökseen vuoden 2019 lopussa on merkittävä ensimmäinen askel, mutta ne edellyttävät jatkuvaa kehittämistä ja edistämistä. Tämän vuoksi on tärkeää, että on olemassa rakenteita ja foorumeita, joilla autetaan tulevaisuudessa parantamaan kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia, ja että varmistetaan, että tätä voidaan kaikilta osin edistää monitasoisten ilmasto- ja energiavuoropuhelujen avulla. |
| --- | --- |

34.

Bryssel 8. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

---

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/38

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Alueiden ja kuntien panos uuteen EU:n pk-yrityspolitiikan kehykseen”

(2020/C 39/08)

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto

| 1. | toteaa, että kasvu on eräissä EU:n jäsenvaltioissa heikkenemässä. Ongelma näkyy selkeimmin aluetasolla ja ilmenee siten, että työn tuottavuuden ja tuotannon tehokkuuden kasvu hidastuu, kaupan kasvu heikentyy, liikenne-, energia- ja digitaali-infrastruktuuriin tehtävien julkisten ja yksityisten investointien määrä on jatkuvasti vähäinen ja suurehkoa taloudellista sekä sosiaalista eriarvoisuutta esiintyy edelleen, mikä yhdessä sellaisten maailmanlaajuisten trendien kanssa kuin uusi teollinen vallankumous, väestönkehitys ja työn muuttuva luonne edellyttää innovatiivisia poliittisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että eurooppalaisten kansantalouksien kilpailukyky perustuu pk-yritysten yrittäjähenkeen ja innovointimahdollisuuksiin, ja suhtautuu siksi myönteisesti Euroopan komission ja neuvoston kehotuksiin kehittää EU:n kattavaa talousstrategiaa ottaen siinä huomioon tämän sektorin erityinen rooli. |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen vaikutusta pk-yritysten kehityksessä kymmenen vuotta sen käynnistämisen jälkeen, mutta kiinnittää samalla huomiota tarpeeseen soveltaa pk-yritysten tukemisessa horisontaalista lähestymistapaa ja seurata aloitteen täytäntöönpanon vaikutuksia paremmin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa tarpeen luoda pk-yritysten tukemiselle omistettuja pilareita Euroopan komission ohjelmissa ottaen huomioon pk-yrityssektorin heterogeenisyys. Tarvitaan myös joustavampaa, tehokkuuteen perustuvaa toimintamallia ja yritysten jatkokehitysmahdollisuuksien varmistamista. Komitea odottaa Euroopan komissiolta sen kaltaisia toimia, joita suositetaan AK:n tutkimuksessa EU policy framework on SMEs: state of play and challenges (1). Uudet välineet pitää suunnata ensi sijassa niiden pienyritysten hyväksi, jotka toteuttavat riskialttiita hankkeita. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa jäsenvaltioiden ja alueiden roolia ja vastuuta luoda välineet EU:n pk-yrityspolitiikan toteuttamiseen ja soveltaa niitä. Tässä yhteydessä pitäisi erityisesti tukea sekä pk-yritysten henkilöstön että itse pk-yritysten valmiuksien kehittämistä myös digitalisaation alalla, sillä digitalisaatio edistää näiden yritysten kehitystä pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että on erittäin tarpeellista kiinnittää huomiota pk-yritysten kehityksen edistämiseen myös suurkaupunkialueiden ulkopuolella ja ennen kaikkea EU:n jäsenvaltioiden toimenpideohjelmissa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille start-up-yritysten merkityksen pk-yritysten joukossa (2), sillä ne vastaavat useiden radikaalien innovaatioiden käyttöönotosta. Komitea korostaa kuitenkin myös tarvetta tukea jo olemassa olevien yritysten laajentumiskehitystä ja asteittaista innovointia paikallisille markkinoille pääsystä maailmanlaajuisille markkinoille astumiseen saakka. EU-politiikassa tulisi soveltaa laajempaa lähestymistapaa yritysten tukemista koskevissa kysymyksissä. |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että EU:n politiikan avulla olisi tuettava pk-yritysten liittämistä kansainvälisiin arvoketjuihin kaikkialla unionissa. Komitea toteaa, että tiettyjen pk-yritysten liiketoiminnan kansainvälistyminen ja ulottuminen EU-alueen ulkopuolelle voi johtaa hyvien käytäntöjen leviämiseen, mistä on hyötyä eurooppalaisille pk-yrityksille, sillä se on omiaan parantamaan niiden tuottavuutta ensisijaisesti osaamisen ja taitotiedon siirron kautta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille kansallisten pk-yritysedustajien verkoston (SME Envoys Network) merkityksen. Verkostolla pitäisi olla tärkeä rooli eurooppalaisten yrittäjien ongelmien tunnistamisessa ja mahdollisuuksien määrittämisessä. |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa tarvetta edistää ja ottaa käyttöön aikaa säästäviä hallinnollisia menettelyjä ja karsia rasitteiden määrää kaikilla eurooppalaisen ja kansallisen hallinnon tasoilla. Tällä on huomattava vaikutus pk-yritysten toimintaan, myös niiden toiminnan rahoitusnäkökohtiin. |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiinnittää huomiota tarpeeseen tukea pk-yritysten uusien rahoituslähteiden kehitysprosessia ja tehdä perinteisten rahoitusmenetelmien käytöstä nykyistä helpompaa mahdollisimman laajalle joukolle EU:n eri alueilla toimivia pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

11.

| 12. | kannattaa kehotusta tarkistaa EU:ssa tällä hetkellä sovellettavaa pk-yrityksen määritelmää ja ottaa siinä huomioon, että markkina-arvoltaan keskisuuret yritykset (ns. midcaps, joissa on enintään 500 työntekijää) ovat rakenteellisesti hyvinkin verrattavissa pk-yrityksiin (< 250 työntekijää ja vuotuinen liikevaihto ≤ 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma ≤ 43 miljoonaa euroa) mutta niihin ei sovelleta minkäänlaista etuuskohtelua suuryrityksiin nähden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa ajatusta keskitetystä palvelupisteestä pk-yritysten tukemiseen liittyviä asioita varten ja painottaa, että pk-yrityksiä tukevia EU-tason verkostoja tulee vahvistaa tässä tarkoituksessa. Komitea ehdottaa olemassa olevan Yritys-Eurooppa-verkoston (Enterprise Europe Network) hyödyntämistä. Kokoamalla pk-yritysten eri tukimuodot yhteen verkostoon ja yhteistyöllä pk-yritysedustajien verkoston kanssa voitaneen saavuttaa pk-yritysten ja Euroopan komission odottama synergiavaikutus. |
| --- | --- |

13.

Pk-yritysten kasvuun kohdistuvat uhat ja haasteet

| 14. | toteaa, että pk-yritykset kohtaavat Euroopan unionissa haasteita, jotka johtuvat muun muassa kasvavasta maailmanlaajuisesta kilpailusta, uusien liiketoimintamallien syntymisestä, digitalisaatiosta ja uusien teknologioiden käyttöönotosta sekä teollisuudessa että palvelualalla, kiertotalouden ja yhteistyötalouden kehityksestä sekä kestävän kehityksen varmistamisesta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että on tärkeää tukea erikoistuneiden pienten ja keskisuurten yritysten ryhmittymien (klusterien) yhteistyötä. Komitea kannustaa kehittämään jatkuvasti tällä alalla jo käytössä olevia EU:n välineitä, joista mainittakoon EU:n klusteriportaali, Euroopan klusterienseurantakeskus ja European Cluster Excellence Initiative -aloite. |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa yrittäjien yhteiskuntavastuun ja ympäristöä koskeva vastuun merkityksen kasvavan. |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee merkille pk-yritysten ja suurempien yritysten väliset kasvun vauhdin ja intensiteetin erot, jotka johtavat heikommin kehittyneiden alueiden piirteiden vuoksi EU:n alueiden taloudelliseen eriytymiseen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että hallinnollisten menettelyjen lisääntyminen ja monimutkaisuus rajoittaa pk-yritysten ja etenkin mikroyritysten kasvumahdollisuuksia, sillä niillä ei ole näiden esteiden voittamisen mahdollistavia asianmukaisia taustatoimintoja eikä rahoituspohjaa. Komitea kehottaa siksi vähentämään EU:ssa sijaitsevien yritysten erityisesti rajatylittävän toiminnan yhteydessä kohtaamaa hallinnollista monimutkaisuutta. |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa, että innovatiivisten ratkaisujen kasvava määrä markkinoilla ja se, että pk-yrityksillä on rahoitussyistä vain rajalliset mahdollisuudet käyttää niitä, johtaa tarpeeseen kehittää uudenlainen lähestymistapa, jossa rohkaistaan luomaan ja jatkokehittämään niin sanottuja avoimia innovaatioita. |
| --- | --- |

19.

| 20. | on tyytyväinen siihen, että EAKR pysyy uudella ohjelmakaudella 2021–2027 pk-yrityksiä tukevien paikallisten ja alueellisten toimintapolitiikkojen tärkeimpänä rahoituslähteenä erityisesti siltä osin kuin on kyse rahoituksen saannista, tuesta tutkimus-, kehittämis- ja innovointityöhön, osaamisen kehittämisestä sekä markkinoille pääsystä ja kansainvälistymisestä. Komitea korostaa samaan aikaan, että Horisontti- ja COSME-ohjelmien merkitys pk-yrityksille kasvaa. Se toistaa vastustavansa kuitenkin ehdotusta kansallisen tason painottamisesta EAKR:n temaattisen keskittämisen yhteydessä, koska tällainen keskitetty varojen jakamismenetelmä olisi vastoin paikkakohtaista lähestymistapaa ja monitasoisen hallinnon periaatetta, jotka ovat keskeisiä pyrittäessä tukemaan pk-yrityksiä tehokkaasti ja tuloksekkaasti. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiinnittää huomiota eroihin EU:n eri politiikkojen (esimerkiksi julkiset hankinnat, maksukyvyttömyyslainsäädäntö ja ympäristönsuojelu) välillä sekä eroihin klustereiden tukemisessa ja kilpailusäännöissä. Kaikki tämä vaikuttaa voimakkaasti pk-yrityksiin ja niiden jatkokehitykseen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että sisämarkkinat kuuluvat EU:n saavutuksiin mutta niiden loppuunsaattamiseksi tarvitaan vielä lisätoimia. Esimerkiksi tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta hankaloittavat esteet on poistettava, sillä ne ovat yksi tekijä, joiden vuoksi pk-yritysten on vaikea laajentaa liiketoimintaansa ja hyötyä kansainvälistymisestä. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kiinnittää huomiota digitalisaatiosta johtuvaan talouden muutokseen, jonka vuoksi pk-yritysten on lisättävä investointejaan teknologioiden ja taitotiedon ostoon ja kehittämiseen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa Euroopan komissiota kehittämään nykyisten menestyneiden aloitteiden, kuten Digital Cities Challenge -aloitteen, jatkoksi välineitä, joilla tuetaan pk-yritysten digitalisaatiokehitystä EU:n alueilla. |
| --- | --- |

24.

| 25. | uskoo, että digitalisaatio mahdollistaa pk-yritysten tuotteiden ja palveluiden siirtämisen laajemmille yleiseurooppalaisille ja Euroopan ulkopuolisille markkinoille, mikä kehittäisi rajatylittävää kauppaa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että Euroopan unionin haasteena on taata tuottavuuden ja kilpailukyvyn (mukaan lukien kustannuskilpailukyky) kasvu teollisuuden arvoketjuissa pitäen samalla kiinni kunnianhimoisista ympäristönsuojelutavoitteista. |
| --- | --- |

26.

Pk-yritysten odotukset tulevan kasvuun ja kehitykseen tähtäävän politiikan suhteen

| 27. | korostaa alueellisten yritysekosysteemien yhdentymiseen tehtävien EU-tason investointien mahdollisia hyötyjä pk-yrityksille ja yrittäjille ja kehottaa samalla Euroopan komissiota kehittämään edelleen Euroopan yrittäjyysalueen (EYA) kanssa parhaillaan toteutettavaa hanketta, jossa luodaan yhteyksiä Euroopan ”piilaaksojen” välille. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kiinnittää huomiota siihen, että monilla pk-yrityksillä on vaikeuksia saada ja pitää palveluksessaan ammattitaitoisia työntekijöitä. Pk-yritykset joutuvat käymään kovaa kilpailua lahjakkaista työntekijöistä suuryritysten kanssa, sillä suurilla yrityksillä on käytössään enemmän resursseja ja ne pystyvät tarjoamaan korkeampia palkkoja. Näin on siitäkin huolimatta, että pk-yritykset, joita on 99 % kaikista EU:n yrityksistä, ovat Euroopan talouden selkäranka. |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että pk-yritysten edustajien, pk-yrityksiä tukevat toimijat ja yhteenliittymät mukaan luettuina, pitäisi voida osallistua aktiivisemmin tätä yritysryhmää suoraan koskevien unionin politiikkojen täytäntöönpanon suunnitteluun ja koordinointiin. |
| --- | --- |

29.

| 30. | odottaa aluetason edustajien olevan mukana unionin pk-yrityspolitiikan hallinnoinnissa ja tekevän tiivistä yhteistyötä pk-yritysedustajien kanssa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | toteaa, että EU:n teollisuuspolitiikan tavoitteena pitäisi olla laajasti ymmärretty innovointi, kehitystä vauhdittava keskeinen teknologia sekä Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet (IPCEI), digitalisaatio ja pk-yritykset. |
| --- | --- |

31.

| 32. | tukee Euroopan komission aietta yksinkertaistaa rahoituksen hankkimiseen ja raportointiin liittyviä hallinnollisia menettelyjä, jotka ovat erityisen vaivalloisia pienille yrityksille ja mikroyrityksille, joilla on rajalliset henkilöstöresurssit. Yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen (kiinteämääräinen rahoitus, kertakorvaus ja yksikkökustannukset) kaltaiset ehdotukset helpottavat hankkeiden budjetointia ja tilinpitoa, mikä kasvattanee tukea saavien pk-yritysten osuutta. |
| --- | --- |

32.

| 33. | kannattaa lähestymistapaa, joka on ensisijaisesti paikallinen ja alueellinen ja vasta niiden jälkeen kansallinen ja kansainvälinen. Ideoiden testaaminen pienemmässä mittakaavassa ja asteittaisen innovoinnin tukeminen mahdollistavat uusien teknologisten ratkaisujen nopeamman kehittämisen ja niiden käyttöönoton pk-yrityksille mahdollisissa rahoituspuitteissa. |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastoja varten ehdotettavien yhteisten sääntöjen on oltava joustavia, jotta alueet, missä se on tarpeen, voivat kohdentaa toimenpideohjelmat pk- ja mikroyrityksiin. |
| --- | --- |

34.

| 35. | kannustaa luomaan pk-yritysten valmiuksien kehittämistä tukevia ohjelmia, jotka liittyvät esimerkiksi uusinta kehitystä edustavien rahoitusvälineiden käyttämiseen, tietojen vaihdon ja yhteistyön merkityksen tiedostamiseen sekä mahdollisuuteen ja tarpeeseen kehittää pitkän aikavälin kasvustrategioita ja -suunnitelmia. |
| --- | --- |

35.

| 36. | kiinnittää huomiota niiden klusterien ja etenkin älykkään erikoistumisen alustojen yhdentymisen kasvavaan merkitykseen, joissa paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli luotaessa integroituja arvoketjuja Euroopan tasolla ja tuettaessa näin pk-yrityksiä kansainvälisessä kasvussa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | odottaa, että Yritys-Eurooppa-verkoston toimipisteiden, jotka voisivat tulevaisuudessa ottaa uusia tehtäviä, vahva alueellinen ja paikallinen ulottuvuus säilyy. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kiinnittää huomiota tarpeeseen laajentaa Yritys-Eurooppa-verkoston tarjoamia palveluita koskemaan esimerkiksi pk-yritysten toiminnan laajentamista, tiedotusta kansallisista ja eurooppalaisista säädöksistä, rahoitusmahdollisuuksia EU:n eri jäsenvaltioissa ja kumppanuuksien rakentamista alan muiden toimijoiden ja tuotantoprosessissa mukana olevien toimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

38.

| 39. | toteaa tarpeen lujittaa pk-yritysten alueellisia edustustoja, jotka voisivat säännöllisesti, esimerkiksi REFIT-tyyppisen foorumin kautta, liittyä keskusteluun ehdotetuista lainsäädäntömuutoksista ja osallistua muutosten pk-yritysten alaan kohdistuvien vaikutusten seuranta-, valvonta- ja arviointiprosessiin. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa pk-yritysten rahoituslähteiden monipuolistamisen merkitystä. Yhtenä painopistealueena pitäisi olla tiettyjä aloja ja yritysmuotoja koskevien rahoituksen aukkojen poistaminen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | panee tyytyväisenä merkille, että pääomamarkkinaunionin osalta on päästy sopimukseen pk-yritysten julkisille markkinoille pääsyn helpottamisesta ja sellaisten toimien käyttöönotosta, jotka yksinkertaistavat ja vähentävät kustannuksia ja sääntelyrasitteita. |
| --- | --- |

41.

| 42. | on tyytyväinen siihen, että eräät jäsenvaltiot ovat käynnistäneet aloitteita, joiden tarkoituksena on lisätä pk-yritysten osuutta julkisissa hankintamenettelyissä. |
| --- | --- |

42.

| 43. | kiinnittää huomiota kysymykseen pk-yritysten pääsystä julkisten hankintojen markkinoille ja antaa arvoa tämän yritysryhmän huomioimiselle julkisia hankintoja koskevan direktiivin uudelleentarkastelussa sekä kannustaa jatkamaan pk-yritysten tukemiseen liittyviä toimia. |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että maksuviivästykset, pk-yritysten tiedonpuute julkisten hankintasopimusten keskeisistä näkökohdista ja oikeustoimien mahdolliset korkeat kustannukset ovat yhä edelleen keskeisiä esteitä, jotka jarruttavat tämän yritysryhmän vahvistumista ja toiminnan laajentamismahdollisuuksien hyödyntämistä. |
| --- | --- |

44.

Loppupäätelmät

| 45. | toteaa, että pk-yritykset pystyvät suuren rakenteellisen joustavuutensa ja tuotantomallinsa ansiosta vastaamaan nopeasti dynaamisiin taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin muutoksiin. Esteenä on kuitenkin tällaisen mukautumisen edellyttämä rahoitus. Uudet rahoitustukea koskevat ehdotukset tuleekin mukauttaa pk-yritysten tarpeisiin. |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että pk-yritykset ovat sekä työmarkkinoihin että kuluttajiin kohdistuvan vaikutuksen vuoksi tärkeä sidosryhmä, joka on yhteisvastuussa kiertotalouden käyttöönotosta, minkä tulisi heijastua verohelpotuksina tai mahdollisuutena saada EU:n rahoitusta. |
| --- | --- |

46.

| 47. | toteaa, että Euroopan komission pitäisi hyödyntää Small Business Act -aloitteesta ja Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelmasta kertynyttä kokemusta. Tavoitteena on parantaa ja yksinkertaistaa, ei tehdä pitkälle meneviä muutoksia tai irrottautua aiemmista saavutuksista etsimällä täysin uusia ratkaisuja. |
| --- | --- |

47.

| 48. | toteaa, että alueiden välisen ja rajatylittävän yhteistyön tiivistämiseen liittyvien aloitteiden määrä on edelleen riittämätön. |
| --- | --- |

48.

| 49. | toistaa kehotuksen uudesta horisontaalisesta strategiasta, jossa pitäisi antaa erityistä painoarvoa niin radikaaleille kuin myös asteittaisille innovaatioille ja tukea keskeisiä mahdollistavia teknologioita ja Euroopan yhteistä etua, mukaan lukien digitalisaatiota ja pk-yrityksiä, koskevia tärkeitä hankkeita. |
| --- | --- |

49.

| 50. | suosittaa, että Euroopan komissio pyrkii löytämään ratkaisuja, jotka helpottaisivat pk-yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin. Koska aiemmat muutokset eivät ole riittäviä, hankintojen yhteydessä olisi esimerkiksi ryhdyttävä palkitsemaan paikallisesta ja alueellisesta alkuperästä. |
| --- | --- |

50.

| 51. | toteaa, että huolimatta Euroopan komission myönteisinä pidettävistä mittavista ja monitahoisista toimista pk-yritysten tukeminen ei toimi tehokkaasti koko EU:n mitassa, koska useat jäsenvaltiot ovat taipuvaisia antamaan monimutkaisia kansallisia sääntöjä. |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla pitäisi olla tärkeä rooli sellaisen toimintaympäristön kehittämisessä, joka edistää liiketoimintaa, ja tarvittavat välineet toimien mukauttamiseksi pk-yritysten muuttuviin tarpeisiin. Komitea katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset olisi otettava tiiviimmin mukaan EU:n tulevan teollisuuspolitiikan, myös pk-yritysten tukitoimien, muotoiluun. |
| --- | --- |

52.

| 53. | yhtyy Euroopan parlamentin kantaan, jonka mukaan unionin sisämarkkinaohjelman yleisiä määrärahoja vuosiksi 2021–2027 tulee kasvattaa pk-yritysten kansainvälisen kilpailukyvyn vahvistamiseksi, niiden laajentumiseksi EU:n ulkopuolisille markkinoille sekä innovaatioiden hyödyntämiseksi niissä. |
| --- | --- |

53.

| 54. | on vakuuttunut siitä, että suunniteltu kaikkien pk-yrityksille uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä tarjolla olevien rahoitusvälineiden integrointi InvestEU-ohjelmaan johtaa odotettuun menettelyjen yksinkertaistumiseen. |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi, jotta markkinoiden koko potentiaali saadaan käyttöön. |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa Euroopan komissiota ja Euroopan parlamenttia kehittämään välineitä ja mekanismeja, joilla voidaan taata eurooppalaisille pk-yrityksille yhtäläiset kilpailuolosuhteet sekä Euroopassa että maailmanlaajuisesti, myös Euroopalle strategisesti tärkeän teknologian osalta. |
| --- | --- |

56.

Bryssel 8. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/EU-SMEs/EU-policy-SMEs.pdf

1

(2)  Alueiden komitea, ”Vauhtia start-up- ja scale-up-yrityksille Euroopassa: alueellinen ja paikallinen näkökulma”, ECON-VI/021, esittelijä: Tadeusz Truskolaski, COR-2017-00032-00-01, heinäkuu 2017.

2

---

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/43

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Täytäntöönpanoraportti julkisista hankinnoista”

(2020/C 39/09)

| Esittelijä | : | Thomas Habermann (DE, EPP), Rhön-Grabfeldin piirikunnanjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Thomas Habermann (DE, EPP), Rhön-Grabfeldin piirikunnanjohtaja

I   YLEISTÄ

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | korostaa, että tämä lausunto on seurausta AK:n sitoumuksesta antaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden sekä ”tehdään vähemmän mutta tehokkaammin” -periaatteen toteutumista tarkastelevaan työryhmään ja paremman sääntelyn agendaan liittyen palautetta EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta paikallis- ja aluetasolla. korostaa, että tämä lausunto on seurausta AK:n sitoumuksesta antaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden sekä ”tehdään vähemmän mutta tehokkaammin” -periaatteen toteutumista tarkastelevaan työryhmään ja paremman sääntelyn agendaan liittyen palautetta EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta paikallis- ja aluetasolla. AK on sen vuoksi toteuttanut yhdessä Euroopan kuntien ja alueiden neuvoston (CEMR) kanssa EU:n laajuisen kyselyn, jonka avulla arvioidaan, miten paikallis- ja alueviranomaiset ovat panneet täytäntöön julkisia hankintoja koskevan lainsäädäntökehyksen, ja teettänyt asiaa koskevan tutkimuksen. Komitea korostaa, että jäsenvaltioiden eritasoisen osallistumisen vuoksi kyselyn tulosten perusteella ei voida muodostaa EU:n laajuista kattavaa kuvaa, vaan sen avulla voidaan vain osoittaa suuntauksia. Komitea viittaa lisäksi AK:n alueellisten keskusten verkoston (RegHub) ensimmäisestä kuulemismenettelystä heinäkuussa 2019 julkaistuun raporttiin (1), joka pääosin vahvistaa CEMR:n ja AK:n kyselyn tulokset. |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että jäsenvaltiot saattoivat vuonna 2014 toteutetun julkisia hankintoja koskevien direktiivien perusteellisen uudistuksen osaksi kansallista lainsäädäntöä osittain vuonna 2016 ja osittain paljon myöhemmin. Koska välittömästi vaikuttavan kansallisen hankintalainsäädännön voimaantulosta on kulunut enintään kolme vuotta, uusien säännösten soveltamisesta on saatu vain rajallinen kuva. |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että viranomaisten menettelytavat ja talouden toimijat on vasta nyt saatu sopeutettua uudistettuun hankintalainsäädäntöön ja että eräissä tapauksissa sopeuttamisprosessi on vieläkin kesken. Komitea korostaa myös, että sopeuttamisprosessit aiheuttavat monin paikoin huomattavia koulutus- ja myös neuvontakustannuksia, osittain ulkopuolisten oikeudellisten neuvonantajien vuoksi. Komitea katsoo tämän perusteella, että tulevina vuosina ei ole syytä panna vireille uutta lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että käsillä olevalla lausunnolla ei pyritä uuteen lainsäädäntöuudistukseen vaan siinä käsitellään lainsäädäntöön liittyviä vaikeuksia, joita hankintaviranomaisilla on tällä hetkellä kunta- ja aluetasolla. Siinä käsitellään lisäksi yksittäisiä näkökohtia, joita komissio on esittänyt lokakuussa 2017 muussa kuin lainsäädäntöä koskevassa tiedonannossaan tehokkaammista, kestävämmistä ja ammattimaisemmista julkisista hankinnoista (2). |
| --- | --- |

4.

| 5. | kannattaa direktiivien tavoitteita ja pääkohtia, joita ovat erityisesti sähköiset hankinnat ja pk-yritysten osallistumisen edistäminen, uudet käsitteet sidosyksikköhankintaa ja kuntien välistä yhteistyötä varten, mahdollisuus soveltaa viranomaisten omien poliittisten päätöksentekoprosessien yhteydessä strategisia kriteereitä julkisiin hankintoihin sekä avoimuuden ja luotettavuuden edistäminen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, etteivät rajatylittävät hankinnat ole – kyselyn tulosten perusteella (3) – tuottaneet minkäänlaista lisäarvoa paikallis- ja alueviranomaisille. Huolimatta säännöllisistä EU:n laajuisista tarjouskilpailuista, jotka ovat kalliita ja aikaavieviä, rajatylittäviä tarjouksia on jätetty erittäin vähän tai ei lainkaan. Tämä johtuu oletettavasti siitä, että valtioiden käyttämät sähköiset alustat ovat erilaisia, mikä muodostaa esteen naapurimaiden yritysten ja yhteisöjen osallistumiselle, koska valtiokohtaisesti suunnitelluilla ja toteutetuilla alustoilla ei useinkaan voi käyttää muuta kuin hankintaviranomaisen sijaintimaan kieltä tai ottaa huomioon muiden maiden hallinnollisia menettelyvaatimuksia. |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiinnittää huomiota siihen (4), että sääntelykehyksen virheettömästä soveltamisesta on tullut julkisissa hankinnoissa jo tavoite sinänsä sen sijaan, että sitä pidettäisiin töiden, toimitusten tai palvelujen hankkimisen välineenä. |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että on selvennettävä sitä, millä edellytyksin paikallis- ja alueviranomaiset saavat kestävää kehitystä ja myönteistä ympäristövaikutusta silmällä pitäen edistää paikallista talouskasvua ja paikallisia rakenteita hyödyntäen lyhyitä toimitusketjuja (esimerkkinä ”Paikallisia puutuotteita” -aloite) niin sanotun ”osta paikallisia tuotteita” -periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että vuoden 2014 uudistuksella mahdollistettujen vihreiden, sosiaalisten tai innovatiivisten kriteerien huomioon ottamisen julkisten palvelujen tarjoamisessa on pysyttävä kunnallista itsehallintoa koskevan periaatteen mukaisesti kokonaan asianomaisen viranomaisen harkinnassa. Komitea katsoo, että mahdollinen tuleva velvoite soveltaa strategisia hankintatavoitteita jokaiseen hankintaan on torjuttava, jotta hankintamenettelyjä ei kuormiteta tarpeettomasti. Komitea huomauttaa, että strategisten hankintatavoitteiden huomioon ottaminen ei voi olla tarkoituksenmukaista monissa hankintamenettelyissä, esimerkiksi tuotteiden vakiohankinnoissa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että poliittiset lisätavoitteet lisäävät virheiden mahdollisuutta ja myös ristiriitojen uhkaa kyseisten tavoitteiden välillä. Komitea korostaa, että julkisten hankintojen tavoitteet voidaan saavuttaa vain siinä määrin ja sillä ehdolla, ettei unohdeta ensisijaista tavoitetta hankkia kansalaisille hyviä tuotteita ja palveluja järkevään hintaan. |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa myös, että paikallis- ja alueviranomaisten oikeus tuottaa ja järjestää palvelunsa omien laitostensa, liikelaitostensa tai julkisten yritystensä kautta tunnustetaan selvästi vuoden 2014 uudistuksessa samoin kuin sidosyksikköhankinta ja kuntien välinen yhteistyö. Tehtävien siirto kolmansille osapuolille onkin vain yksi monista vaihtoehdoista tarjota julkisia palveluja (5). AK korostaa lopuksi hankintaviranomaisten oikeutta kunnallistaa uudelleen kolmannelle osapuolelle siirrettyjä tehtäviä. |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää perusteltuna tavoitteena korottaa kynnysarvoa, josta lähtien julkiset hankintasopimukset on julkaistava Euroopan laajuisesti, koska näin voidaan säilyttää avoimuuden sekä viranomaisiin ja pk-yrityksiin kohdistuvan hallintotaakan välinen tasapaino. Komitea kehottaakin komissiota pyrkimään WTO-tasolla pitkällä aikavälillä siihen, että julkisia hankintoja koskevassa sopimuksessa määrättyjä kynnysarvoja korotetaan merkittävästi. |
| --- | --- |

12.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

Strategiset hankinnat

| 13. | katsoo, että vuoden 2014 julkisia hankintoja koskevilla direktiiveillä hankintaviranomaisille annettu mahdollisuus ottaa strategiset hankintatavoitteet huomioon hankinnoissa voi yksittäisissä tapauksissa johtaa hankintaviranomaisen kannalta ”parempiin hankintoihin”. |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa, että viranomaisille tästä aiheutuvan hallinnollisen rasituksen on oltava oikeasuhtainen siihen hyötyyn nähden, joka julkisilla hankinnoilla voidaan tuottaa kansalaisten etujen mukaisesti. Julkisilla hankinnoilla ei pyritä ensisijaisesti saavuttamaan poliittisia tavoitteita, esimerkiksi ympäristökestävyyden, sosiaalisen osallisuuden ja innovoinnin alalla, eikä edistämään tietynlaista yhteiskunnallista kehitystä. Niitä kuitenkin käytetään yhä enemmän myös ohjauksen ja muiden poliittisten tavoitteiden saavuttamisen välineenä. Julkisten hankintojen tarkoitusta ja päämäärää ei saa kadottaa näkyvistä: talousarvion kurinalaisuutta ja julkishallinnon tehokkuutta koskevien periaatteiden mukaisesti on löydettävä paras hinta-laatusuhde. |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että – AK:n ja CEMR:n kyselyn tulosten mukaan – paikallis- ja alueviranomaiset ovat tietoisia mahdollisuudesta soveltaa vihreitä, sosiaalisia ja innovatiivisia hankintakriteereitä. Vastausten mukaan niitä sovelletaan osittain pidättyvästi, toisaalta koska siihen ei ole tarvetta, toisaalta koska virheiden mahdollisuuden kasvaessa myös muutoksenhakumenettelyjen todennäköisyys kasvaa. Etenkin alue- ja paikallisviranomaiset valittavat tämäntyyppisten hankintamenettelyjen toteuttamisessa tarvittavan asiantuntemuksen puutetta. |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset asettavat usein edullisimman hinnan etusijalle huolimatta mahdollisuudesta tehdä hankintasopimuksia laatukriteerien perusteella, koska niiden mukaan se edustaa asianmukaisinta julkisten varojen käyttöä ja on helpommin sovellettava kriteeri. |
| --- | --- |

16.

| 17. | viittaa komission tiedonannossaan (6) esittämään arvosteluun, että 55 prosenttia hankintamenettelyistä tehdään pelkästään alimman hinnan perusteella. Komitea toteaa, että kyseisissä hankintamenettelyissä on hyvin voitu ottaa huomioon strategisia tavoitteita, sillä esimerkiksi ympäristö- ja energiatehokkuuskriteerit voidaan esittää tehokkaasti jo tarjouseritelmässä ja sopimus voidaan tehdä sitten alimman hinnan perusteella. |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että kyselyn tulosten mukaan strategisten hankintakriteerien tarve vaihtelee huomattavasti. Innovointia edistäville hankinnoille ei nähdä juurikaan tarvetta, sosiaalisia hankintoja koskevat mielipiteet jakautuvat tasaisesti ja ympäristöä säästäviin hankintoihin suhtaudutaan enimmäkseen myönteisesti. Komitea toteaa, että kaikkien kriteerien soveltaminen aiheuttaa sääntelykehyksen monimutkaisuuden vuoksi vaikeuksia toimeksiannon toteuttamisehtojen määrittelyssä ja erityisesti kriteerien täyttymisen osoittavien kansallisten sertifikaattien ja merkintöjen vastaavuuden arvioinnissa (7). |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että innovatiivisten hankintojen, myös innovaatiokumppanuuksien ja esikaupallisten hankintojen, käyttö on rajoittunut tähän mennessä harvoihin paikallisviranomaisiin tietyissä jäsenvaltioissa. Tämä johtuu etenkin siitä, että tutkimuksen ja kehittämisen edistäminen on harvoin etusijalla, hankitaan standardituotteita tai talousarviolle on asetettu rajoituksia. Komission Big Buyers -aloite voisi olla yksi väline, jolla edistetään innovatiivisia hankintoja. Komitea korostaa kuitenkin, että keskitetyt hankinnat ja ostoryhmittymät helpottavat yleensä etenkin pienten viranomaisten hankintoja ja tuottavat niille tehokkuusetuja. |
| --- | --- |

19.

Pk-yritysten pääsy julkisten hankintojen markkinoille

| 20. | muistuttaa, että pk-yritysten edistäminen oli yksi vuonna 2014 toteutetun hankintalainsäädännön uudistuksen viidestä painopisteestä. Komitea toteaa, että pk- ja startup-yritysten on edelleen vaikea täyttää taloudellisia tai teknisiä valintakriteereitä. Sen lisäksi viivästyneet maksut, pk-yritysten puutteelliset tiedot hankintojen keskeisistä näkökohdista sekä muutoksenhakumenettelyjen mahdolliset korkeat kustannukset ovat edelleen huomattavia esteitä. |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että tähänastiset toimenpiteet pk-yritysten osallistumisen lisäämiseksi eivät ole parantaneet tilannetta odotetusti – mikä ilmenee myös AK:n ja CEMR:n kyselystä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että strategiset hankintatavoitteet muodostavat yleensä etenkin pk-yrityksille huomattavan esteen tarjouskilpailumenettelyihin osallistumiselle verrattuna ammattimaisesti organisoituihin suuryrityksiin, koska pk-yrityksiltä puuttuvat usein strategisten hankintakriteerien täyttämiseksi vaadittavat resurssit. Komitea korostaa, että strategisten hankintojen vahvistaminen uhkaa oikeaa ja tukemisen arvoista tavoitetta edistää ja helpottaa pk-yritysten pääsyä julkisiin hankintamenettelyihin. |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa tässä yhteydessä tarvetta tarkistaa EU:ssa tällä hetkellä sovellettavaa pk-yrityksen määritelmää (8). Komitea toteaa, että nykyisen määritelmän mukaiset keskisuuret yritykset (ns. midcaps, joissa on enintään 500 työntekijää) ovat rakenteellisesti hyvinkin verrattavissa pk-yrityksiin (< 250 työntekijää ja vuotuinen liikevaihto ≤ 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma ≤ 43 miljoonaa euroa) mutta niihin ei sovelleta minkäänlaista etuuskohtelua suuryrityksiin nähden. Komitea korostaa nyt, kun protektionismi lisääntyy tärkeimmillä markkinoilla, että EU:n on tärkeää suhtautua rakentavasti ja korostetun markkinasuuntautuneesti maailmanlaajuisiin kilpailuolosuhteisiin Euroopan talouden intressien mukaisesti ja ottaa huomioon keskisuuret yritykset vahvana taloudellisena tekijänä erityisesti maaseudulla. |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että sosiaalisia ja muita erityispalveluja koskeva uusi järjestelmä aiheuttaa vaikeuksia paikallis- ja alueviranomaisille. Havaitut ongelmat juontavat juurensa muun muassa tällaisten palvelujen ominaisluonteesta ja erityisestä tarjoamisympäristöstä. Komitea arvostelee sitä, että tarjouskilpailuvelvoitetta sovelletaan nykyään tietystä kynnysarvosta (750 000 euroa) lähtien, vaikka sisämarkkinaulottuvuuden puuttumista koskevat perusteet pätevät kyseisten palvelujen alalla edelleen. Komitea toteaa, että nämä säännökset eivät aina sovellu jäsenvaltioiden kansallisiin järjestelmiin. Unionin tuomioistuin on linjannut (9), ettei hankintadirektiiviä sovelleta silloin, kun viranomaiset eivät tee valikoivaa valintapäätöstä vaan palveluntarjoajat valitaan pelkän lupamenettelyn tai niin sanotun Open House -mallin kautta. Hankintadirektiivin säännökset eivät kuitenkaan aina sovi yhteen jäsenvaltioiden kansallisten järjestelmien kanssa, ja ne voivat aiheuttaa paikallis- ja alueviranomaisille käytännössä kohtuutonta hallinnollista rasitusta (10). Myöskään järjestelmän soveltamisala ei ole yksiselitteinen, mikä johtuu viittauksista sisällöltään epämääräisiin CPV-koodeihin liitteessä XIV. |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että tarjouskilpailun jakaminen osiin hyödyttää erityisesti pk-yrityksiä ja keskisuuria yrityksiä ja on siksi hyvä lähestymistapa. Komitea toteaa, että suorituskyvyltään heikot yritykset tai liian pienet tarjouskilpailun osat voivat kuitenkin nostaa hankintojen hallinto- ja koordinointikustannuksia. |
| --- | --- |

25.

Tavaroiden ja palvelujen rajatylittävä hankinta

| 26. | toteaa, että rajatylittävien hankintojen osuus laski vuonna 2013 kirjatusta 5,95 prosentista 3,4 prosenttiin vuonna 2017 (11). |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että julkisten hankintojen käsitettä tulee tulkita toiminnallisesta näkökulmasta. Erilaisia suunnittelupalveluja ei tällöinkään silti pidä koota yhteen sopimuksen arvoa määritettäessä, vaan niitä voidaan käsitellä erillisinä sopimuksina. Komitea toteaa, että tämä on erityisen tärkeää pk-yritysten suojelemiseksi ja niiden saamiseksi osallistumaan julkisiin hankintamenettelyihin nykyistä vilkkaammin. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota hyväksymään kattavammat sähköisiä julkisia hankintamenettelyitä koskevat suuntaviivat, jotta voidaan parantaa oikeusvarmuutta ja lisätä pk-yritysten osallistumista sähköisiin julkisiin hankintoihin. |
| --- | --- |

28.

| 29. | huomauttaa, että julkisia hankintoja koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (12) 10 artiklan h alakohtaan sisältyvä erityispoikkeus ilmentää voittoa tavoittelemattomien avustusorganisaatioiden suurta merkitystä; niitä voi etenkin väestönsuojelutilanteissa syntyä vapaaehtoisvoimin. Komitean näkemyksen mukaan jäsenvaltiot voivat määritellä kansallisessa lainsäädännössään nimenomaisesti, mitkä organisaatiot katsotaan voittoa tavoittelemattomiksi, mikäli kansallisella lainsäädännöllä varmistetaan, että nämä organisaatiot täyttävät Euroopan unionin tuomioistuimen vahvistamat voittoatavoittelemattomuuden kriteerit (13). |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että AK:n ja CEMR:n kyselyssä 70 prosenttia vastaajista katsoi, ettei rajatylittävä hankinta tuo lisäarvoa, koska muista jäsenvaltioista ei tule tarjouksia, ja vain 24 prosenttia katsoi, että se edistää kilpailua ja johtaa parempiin vaihtoehtoihin. Komitea kiinnittää huomion RegHub-verkoston raportissa esitettyihin havaintoihin, joiden mukaan tietyt alat – erityisesti sosiaalisektori – eivät ominaisluonteensa vuoksi ole rajatylittäviä, minkä johdosta niiltä puuttuu tarvittava sisämarkkinaulottuvuus. |
| --- | --- |

30.

| 31. | on periaatteessa yhtä mieltä komission tavoitteesta, jonka mukaan rajatylittävien hankintamenettelyjen määrää olisi lisättävä. Komitea toteaa, että rajatylittävien hankintojen vähäisyyden taustalla ovat muun muassa hankinta-asiakirjoilta edellytetty monikielisyys, joka vaatii aikaa ja resursseja ja lisää väistämättä kustannuksia, sekä jäsenvaltioiden erilaiset tulkinnat julkisia hankintoja koskevista direktiiveistä. |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että niiden lisäksi yksi keskeinen syy ovat todennäköisesti erilaiset normit ja säädökset, joita jäsenvaltiot soveltavat työ- sekä työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön alalla ja rakennusalalla. Ne saavat mahdolliset ulkomaiset tarjoajat ja erityisesti pk-yritykset, joilla ei usein ole tarvittavia materiaalisia ja oikeudellisia resursseja täyttää muiden jäsenvaltioiden vaatimuksia, luopumaan tarjousten tekemisestä. |
| --- | --- |

32.

| 33. | huomauttaa myös olevan hyvin yleistä, että yritykset perustavat tytäryhtiöitä muihin jäsenvaltioihin ollakseen lähellä paikallisia markkinoita. Useimmiten paikallisissa ja alueellisissa hankintamenettelyissä tarjouksia tekevät nämä tytäryhtiöt eivätkä emoyhtiöt. Nämä liiketoimet eivät sisälly rajatylittäviä hankintoja koskeviin tilastoihin. |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa lisäksi erityisesti tarjoajien vaikeuksia vastata jäsenvaltioiden erilaisiin sertifikaatteja ja sähköisiä allekirjoituksia koskeviin vaatimuksiin rajojen yli. Olisikin tarpeen laatia yhteiset suuntaviivat yhteisten tietoteknisten ja sääntelyjärjestelmien laatimista varten sekä sellaisten sähköisten alustojen luomiseksi, jotka mahdollistavat naapurimaissa sijaitsevien yhteisöjen ja yritysten osallistumisen. |
| --- | --- |

34.

Toimenpiteet täytäntöönpanon parantamiseksi

| 35. | toteaa, että komission mainitsema niin sanottu ammattimaistaminen eli hallintohenkilöstön kouluttaminen kuuluu yksinomaan jäsenvaltioiden ja erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten organisatorisen itsemääräämisoikeuden piiriin. Komitea pelkää, että komission lisäohjeet ja käsikirjat hankintaviranomaisten ammattimaistamisesta (esimerkiksi suunniteltu laaja European Professionalisation Framework) lisäisivät jo nyt laajan sääntelykehyksen ohella hankintaviranomaisten hallinnollista rasitusta. |
| --- | --- |

35.

| 36. | suhtautuu myönteisesti 26. lokakuuta 2018 julkaistuun kaupunkiagendan innovatiivisia ja vastuullisia julkisia hankintoja koskevan kumppanuuden lopulliseen toimintasuunnitelmaan (14) ja kannattaa erityisesti suosituksia, joissa kehotetaan harkitsemaan unionin tasolla yhteisten rajatylittävien hankintojen, innovatiivisten ratkaisujen hankintojen ja strategisten hankintojen – etenkin sosiaalisten hankintojen (eli sen, että tarjouskilpailumenettelyissä ja hankintasopimuksissa käytetään sosiaalisia lausekkeita ja hankintakriteereitä) ja kiertotaloutta edistävien hankintojen – tukemista EU:n varoin. Komitea kannattaa niin ikään jäsenvaltioille osoitettua suositusta investoida innovatiivisia ja vastuullisia julkisia hankintoja koskevien valmiuksien kehittämiseen sekä jäsenvaltioille ja kunnille esitettyä suositusta lisätä kiertotaloutta edistävien sekä innovatiivisten ja vastuullisten julkisten hankintojen tekemiseen valmentavaa koulutusta. |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että EU:n on varmistettava yhdenmukaisuus eri politiikanaloilla, joilla säännellään julkisia hankintoja sekä kilpailu- ja valtiontukipolitiikkaa, jotta varmistetaan, että koko EU vahvistuu teollisuusalueena ja eurooppalaiset yritykset ovat kilpailukykyisiä globalisoituneessa maailmassa. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa komissiota käynnistämään oikeusvarmuuden takaamiseksi ja paikallisten hankintaviranomaisten rasituksen keventämiseksi prosessin, jossa luodaan luotettavat ja yksiselitteiset EU:n laajuisesti hyväksytyt merkinnät ja sertifikaatit, erityisesti ympäristökestävyyden alalla. |
| --- | --- |

38.

| 39. | kiinnittää huomiota siihen, että omien sähköisten hankintajärjestelmien ja kansallisten hankintaportaalien kehittäminen on eräissä tapauksissa aiheuttanut yhteensopivuuteen liittyviä ongelmia jäsenvaltioiden välillä ja myös niiden sisällä. Täysin yhteensopivien järjestelmien kehittäminen voisi yksinkertaistaa ja nopeuttaa huomattavasti julkisia hankintoja. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa lisäksi, että direktiiveillä ei ole saavutettu päätavoitetta eli menettelyjen kattavaa yksinkertaistamista paikallis- ja alueviranomaisten kannalta. Komitea katsoo kuitenkin jatkuvuuden ja edellä mainittujen syiden perusteella, että lainsäädäntöä ei pidä uudistaa lähivuosina. |
| --- | --- |

40.

Bryssel 8. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Alueiden komitea, toissijaisuusperiaatetta käsittelevä ohjausryhmä, Network of Regional Hubs for EU Policy – Implementation Review, täytäntöönpanoraportti julkisia hankintoja käsitelleestä ensimmäisestä kuulemismenettelystä, heinäkuu 2019.

1

(2)  Komission tiedonanto ”Julkiset hankinnat toimiviksi Euroopassa ja Euroopan hyväksi”, 3.10.2017 (COM(2017) 572 final).

2

(3)  Ks. AK:n yhdessä Euroopan kuntien ja alueiden neuvoston (CEMR) kanssa tekemä kysely, joka koskee vuonna 2014 annettujen julkisia hankintoja koskevien direktiivien täytäntöönpanon arviointia: Haasteet ja mahdollisuudet alue- ja paikallistasolla.

3

(4)  Ks. AK:n ja CEMR:n yhteinen kysely.

4

(5)  Ks. alueiden komitean lausunto aiheesta ”Julkisia hankintoja koskeva paketti”, esittelijä: Adrian Ovidiu Teban (RO, EPP), 5.7.2018.

5

(6)  Komission tiedonanto ”Julkiset hankinnat toimiviksi Euroopassa ja Euroopan hyväksi”, 3.10.2017 (COM(2017) 572 final).

6

(7)  AK:n ja CEMR:n kysely.

7

(8)  Komission suositus 2003/361/EY, 6.5.2003 (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

8

(9)  Asiat C-410/14, Falk Pharma, ja C-9/17, Tirkkonen.

9

(10)  REFIT-foorumin lausunto julkisten hankintojen tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta (nuorten tukipalvelujen ja sosiaalipalvelujen alalla) Alankomaiden terveys-, hyvinvointi- ja urheiluministeriön esittämän pyynnön johdosta, 14.3.2019.

10

(11)  Euroopan parlamentti, talous-, tiede- ja elämänlaatuasioiden politiikkayksikkö Contribution to Growth. European Public Procurement. Delivering Economic Benefits for Citizens and Businesses, tammikuu 2019.

11

(12)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65.

12

(13)  Unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-465/17, 21.3.2019.

13

(14)  https://ec.europa.eu/futurium/en/system/files/ged/final_action_plan_public_procurement_2018.pdf

14

---

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/48

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Parempaa sääntelyä: tilannearvio ja sitoumuksessa pysyminen”

(2020/C 39/10)

| Esittelijä | : | Olgierd GEBLEWICZ (PL, EPP), Länsi-Pommerin voivodikunnan aluejohtaja |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirjat | : | COM(2019) 178 final
  SWD(2019) 156 final |

Esittelijä

:

Olgierd GEBLEWICZ (PL, EPP), Länsi-Pommerin voivodikunnan aluejohtaja

Viiteasiakirjat

:

COM(2019) 178 final

SWD(2019) 156 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Huomautukset

| 1. | pitää paremman sääntelyn toimia koskevaa Euroopan komission tilannearviota tervetulleena ja korostaa, että parempaan sääntelyyn ei tulisi todellakaan liittyä piilotettuja sääntelyn purkamiseen tähtääviä tarkoitusperiä. Parempi sääntely ja näyttöön perustuva, avoin ja osallistava poliittinen päätöksenteko ovat ehdottoman tärkeitä tilanteessa, jossa demokratia ja kompromissiin perustuvat päätökset ovat hyökkäysten kohteena. Komitea tähdentää kuitenkin myös sitä, että sääntelyn parantamisen välineiden ei tulisi koskaan korvata demokraattista poliittista päätöksentekoa. Komitea korostaa, että paremman sääntelyn välineet aiheuttavat itse ”kustannuksia” (ajan, henkilöresurssien jne. suhteen) ja että ne on sen vuoksi myös laadittava tuloksekkaiksi. Sääntelyn parantamisen on oltava kaikkien hallintotasojen yhteinen tavoite. Komitea pitää siksi erityisen tervetulleena, että komissio tunnustaa selkeästi tarpeen ottaa paikallis- ja alueviranomaiset ja alueiden komitea entistä suoremmin mukaan EU:n poliittiseen prosessiin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että Euroopan unionin kansalaiset ansaitsevat laadukkaan sääntelykehyksen, joka luo eurooppalaista lisäarvoa, joka on selkeä, jonka tavoitteista viestitään tehokkaasti kohderyhmille ja jonka vaikutuksia seurataan. Paikallis- ja alueviranomaiset on otettava suoraan mukaan laatimaan toimivia EU:n säädöksiä ja arvioimaan niiden vaikutuksia, sillä unionin lainsäädännöstä noin 70 prosenttia on sellaista, että se pannaan täytäntöön ja sitä sovelletaan paikallis- ja aluetasolla, ja lisäksi paikallis- ja alueviranomaisilla on lähimmät suhteet kansalaisiin. Lainsäädännön täytäntöönpanon ja EU:hun suhtautumisen näkökulmasta on ratkaisevan tärkeää, että kansalaiset ymmärtävät sääntelyn tarkoituksen ja sen heille tuomat hyödyt. Siksi paikallis- ja alueviranomaiset, joihin kansalaiset luottavat, on otettava kattavasti mukaan tähän viestintäprosessiin eli huolehtimaan ymmärrettävästä tiedotuksesta ja lainsäännön merkityksen selittämisestä paikallistasolla. Alueiden komitean rooli virallisena siltana EU:n toimielinten ja paikallis- ja alueviranomaisten välillä on tässä olennainen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että lainsäädännön laatu on yksi Euroopan yhdentymisen onnistumisen avaintekijöistä ja että Euroopasta voi tulla vahva, sen toimielimistä oikeusvaltioperiaatteen mukaisia, sen politiikasta tehokasta ja sen kansalaisista sitoutuneita ja päätöksentekoon osallistuvia, jos hallintotapa perustuu eri hallintotasojen väliseen yhteistyöhön unionin politiikan toteuttamiseksi, lainsäädännön soveltamiseksi tehokkaasti ja sosiaalisesti hyväksyttävien ratkaisujen löytämiseksi maailmanlaajuisiin haasteisiin. Komitea kannattaa tässä mielessä myös Euroopan komission toteamusta, jonka mukaan määrään perustuvat lähestymistavat (joiden tavoitteena on niin kutsutun hallinnollisen rasituksen vähentäminen tietyllä prosenttiosuudella) eivät ole soveltuvia EU:n sääntelyn mutkikkuuden ja moninaisuuden ja sen eri tasoihin kohdistuvien vaikutusten vuoksi. Komitea kannattaa tässä yhteydessä myös toissijaisuusperiaatteen toteutumista tarkastelevan työryhmän suositusta, jonka mukaan kysymyksen ”sääntelyn yksityiskohtaisuudesta” suhteessa sen lisäarvoon tulisi olla keskeisessä asemassa sääntelyn toimivuutta koskevassa toiminnassa (REFIT). Komitea suhtautuu myönteisesti myös tulevan komission puheenjohtajan aikomukseen järjestää Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi vuonna 2020. Lisäksi se muistuttaa AK:n toiveesta saada osallistua täysipainoisesti kaikkiin keskusteluihin EU:n hallinnon parantamisesta sekä ehdotuksestaan luoda pysyvä, järjestelmällinen kansalaisvuoropuhelujärjestelmä EU:n demokraattisen toiminnan vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | on samaa mieltä siitä, että paremman sääntelyn agenda on väline, joka auttaa parantamaan EU:n toimintapolitiikkoja ja tarjoaa perustan oikea-aikaisille ja järkeville poliittisille päätöksille sekä takaa näin, että EU:n toimielinten hyväksymästä lainsäädännöstä on ”enemmän hyötyä kuin haittaa”, eli varmistaa, että lainsäädäntötoimet perustuvat näyttöön, ovat hyvin suunniteltuja ja tuottavat mitattavissa olevia ja pysyviä hyötyjä kansalaisille, yrityksille ja koko yhteiskunnalle. Tämä koskee sekä uusia säädöksiä että laajaa jo voimassa olevaa EU:n lainsäädäntöä. Komitea katsoo, että tämä väline on todellisuudessa alku prosessille, jonka tavoitteena on luoda mahdollisimman toimivat lainsäädäntämekanismit. |
| --- | --- |

4.

| 5. | on tietoinen siitä, että Euroopan komissiolla on keskeinen rooli sääntelyn parantamiseen tähtäävässä toiminnassa sille perussopimuksissa annettujen valtuuksien ja sillä käytettävissä olevien henkilöresurssien vuoksi. Komitea muistuttaa kuitenkin, että parempaa sääntelyä ei voida saavuttaa vain unionin tason toimilla. Komitea korostaa painokkaasti, että kaikkia olemassa olevia mahdollisuuksia yhteistyöhön paikallis- ja alueviranomaisten – joiden luonnollinen yhteystaho AK on – kanssa ei ole vielä täysin hyödynnetty. |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että unioni on sitoutunut Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan eli toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti antamaan lainsäädäntöä jaetun toimivallan piiriin kuuluvilla aloilla vain silloin ja siinä määrin, kun jäsenvaltiot, niiden alueet tai paikallisviranomaiset eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa kyseisen politiikan tavoitteita. Komitea tukee toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumista tarkastelevan työryhmän päätelmiä ja ehdotusta avoimemmasta politiikasta, jossa kaikki hallintotasot ovat nykyistä paremmin osallisina ja joka perustuu toissijaisuusperiaatetta koskevaan uuteen lähestymistapaan, nk. ”aktiiviseen toissijaisuusperiaatteeseen”. |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset eivät tällä hetkellä osallistu suoraan Euroopan parlamentin ja neuvoston välisiin neuvotteluihin lainsäädäntämenettelyn aikana ja että ne eivät myöskään osallistu suoraan viralliseen toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismiin. Komitea muistuttaa kuitenkin, että AK:lla on oikeus nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa tapauksissa, joissa toissijaisuusperiaatetta ei noudateta, ja että se käyttää tätä mahdollisuutta vahvistaakseen asiaa koskevaa poliittista viestiään ja sillä on siten tärkeä rooli paikallis- ja alueviranomaisten äänen kuuluville saattamisessa. Komitea kehottaa komissiota tarkastelemaan tapoja, joilla alueelliset parlamentit voitaisiin osallistaa tiiviimmin näihin prosesseihin esimerkiksi ottamalla ne virallisesti mukaan varhaisvaroitusjärjestelmään tai laajentamalla keltaisten ja punaisten korttien järjestelmää alueellisiin parlamentteihin, jotta voidaan varmistaa niiden mahdollisuus vaikuttaa myönteisesti aktiivisen toissijaisuusperiaatteen kehittämiseen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että seuranta ja arviointi ovat avainasemassa lainsäädännön parantamisessa. Komitea kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että uudet säännökset pannaan usein täytäntöön ennen kuin siihen asti voimassa olleesta lainsäädännöstä on tehty kattavaa ja asianmukaista arviointia. Paikallis- ja alueviranomaiset soveltavat suurinta osaa unionin lainsäädännöstä, ja niillä on siksi laajimmat tiedot lainsäädännön käytännön vaikutuksista kansalaisiin. |
| --- | --- |

8.

| 9. | kannattaa komission kehotusta tehostaa REFIT-toimintaa antamalla suurempi rooli alueiden komitealle. |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa AK:n mahdollisuuksia kuulla paikallisyhteisöjä ja pitää niihin yhteyttä hyödyntämällä yhteyksiään olemassa oleviin verkostoihin, jotka kokoavat yhteen jäsenvaltioiden paikallis- ja aluehallinnon edustajia. |
| --- | --- |

10.

Paremman sääntelyn välineet ja paikallis- ja alueviranomaisten rooli niiden hyödyntämisessä nykyistä paremmin

| 11. | muistuttaa, että sidosryhmien kuulemiset voivat tarjota merkittävän panoksen lainsäädännön sisältöön ja parantaa legitimiteettiä, sillä niiden ansiosta sääntely hyväksytään paremmin, jolloin täytäntöönpano tehostuu. Komitea onkin tyytyväinen aloitteeseen, jossa keskitytään kansalaisten kuulemiseen ja viestintään heidän kanssaan uuden ”Kerro mielipiteesi” -portaalin kautta. Komitea toteaa kuitenkin, että yksittäisten kansalaisten vastaukset muodostavat tähän mennessä vain vähemmistön kannanotoista, mikä johtunee siitä, että portaali ja kuulemisprosessi eivät ole vielä laajalti tiedossa. Komitea kehottaa tästä syystä lisäämään toimia tällaisista kuulemisista tiedottamiseksi ja niiden edistämiseksi, erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tehtävän yhteistyön avulla. Lisäksi komitea ehdottaa erityisten ja kohdennettujen paikallis- ja alueviranomaisten kuulemisten järjestämisen harkitsemista etenkin aihealoilla, joilla on suuri merkitys EU:n alue- ja paikallisyhteisöille. Tähän osallistumalla AK, joka voi hyödyntää yhteyksiään alue- ja paikallishallinnon edustajien verkostoihin, voisi mahdollistaa yksittäisten ja institutionaalisten toimijoiden tavoittamisen laaja-alaisemmin ja sitä kautta kuulemisen tulosten pätevyyden parantamisen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että olennainen väline lainsäädännön legitimiteetin ja avoimuuden lisäämisessä on sen vaikutusten arviointi, ja tukee siksi komission aikomusta kiinnittää vaikutusten arvioinnissa erityistä huomiota toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin. Komitea korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat antaa erityisen arvokasta tietoa tällä alalla. |
| --- | --- |

12.

| 13. | painottaa tarvetta kehittää edelleen vaikutusten arvioinnissa käytettäviä indikaattoreita, joissa otetaan huomioon valtiotasoa alempien tasojen välineet, ja erityisesti indikaattoreita, joita käytetään politiikan laadinnassa ja joita ovat esimerkiksi kestävän kehityksen tavoitteet ja sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu. Tämän ansiosta EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaiset ja paikallis- ja alueviranomaiset voivat perehtyä eri alueilla tehtyihin vaikutusten arviointeihin ja saavat mahdollisuuden paikantaa osa-alueita, joilla tarvitaan parannuksia lainsäädäntöön ja politiikan laadintaan paikallistasolla. |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa Euroopan alueiden moninaisuudesta, jonka vuoksi kulloisellakin lainsäädännöllä voi olla epäsymmetrisiä alueellisia vaikutuksia. Alustavilla vaikutusten arvioinneilla tulisi määritellä, onko politiikan täytäntöönpanolla alueellisia ja paikallisia seurauksia, jotka on otettava huomioon lainsäädäntäprosessin varhaisessa vaiheessa, ja siksi tämän näkökohdan analysoinnista olisikin tultava kaikkien komission osastojen ja yksiköiden tavanomainen käytäntö lainsäädäntöä valmistellessa. Näin ne voisivat paremmin arvioida, mikä on paras tapa saavuttaa asetetut poliittiset tavoitteet, ja toteuttaa tarvittaessa lainsäädännön perusteellisempia alueellisten vaikutusten arviointeja. Tämä auttaisi myös lisäämään kaikkien komission yksiköiden tietoisuutta poliittisten valintojensa mahdollisista alueellisista, paikallisista ja maantieteellisistä seurauksista. |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa käynnistäneensä vuonna 2018 pilottihankkeen (RegHub), jossa alueellisten keskusten verkostot keräävät paikallis- ja aluetason tietoa EU:n politiikan täytäntöönpanosta erityisten kyselyjen avulla. Komitea toteaa tyytyväisenä, että paremmasta sääntelystä annetussa komission tiedonannossa vahvistetaan tuki tälle hankkeelle. Komitea kehottaa toteuttamaan lisätoimia hankkeen parantamiseksi ja, jos pilottivaihe arvioidaan myönteiseksi, sisällyttämään sen EU:n politiikanlaadinta- ja lainsäädäntäjärjestelmään. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kannattaa vahvasti REFIT-foorumin tavoitteita. Komitea on ollut foorumin sidosryhmien edustajien ryhmän jäsen siitä lähtien, kun se perustettiin vuonna 2015. Komitea kehottaa laajentamaan foorumin tehtävänantoa noudattaen toissijaisuusperiaatteen toteutumista tarkastelevan työryhmän ehdotuksia, sillä ryhmä havaitsi epäkohtia, joiden vuoksi AK ei pysty vaikuttamaan tehokkaammin foorumin toimintaan. Komitea korostaa, että AK neuvoa-antavana elimenä voi parhaiten tarjota näyttöön perustuvaa tietoa, mutta foorumille tällä hetkellä annettavat selonteot ovat niin spesifisiä ja teknisiä ja kannanottojen esittämiselle asetetaan niin lyhyet määräajat, ettei alueiden komitea pysty hyödyntämään potentiaaliaan ja tuomaan tarkoituksenmukaista merkittävää panostaan käsille. Komitea korostaa lisäksi RegHub-verkostolta saatavissa olevaa tärkeää panosta: se voi edistää REFIT-foorumin tavoitteita AK:n kautta. |
| --- | --- |

16.

AK:n suositukset

| 17. | antaa tunnustusta komissiolle tähänastisista ponnisteluista ja suosittaa, että laaditaan alakohtaisia lainsäädännön tarkistamissuunnitelmia, jotta voidaan edetä johdonmukaisesti ja systemaattisesti kohti komission asettamia tavoitteita. Lisäksi komitea korostaa, että voimassa olevien säädösten arvioinnin ja uusien säädösten antamisen yhteydessä on tiivistettävä monitasoista yhteistyötä keskinäisen luottamuksen pohjalta. Se toteaa, että tällaisen yhteistyön pitäisi näkyä alue- ja paikallisviranomaisten aktiivisena osallistumisena Euroopan komission vuotuisen työohjelman määrittelystä alkaen aina lainsäädännön vuotuisen arviointi- ja seurantaohjelman laadintaan saakka. Tässä yhteydessä erityisen tärkeitä ovat alueellisiin ja paikallisiin vaikutuksiin liittyvät näkökohdat. |
| --- | --- |

17.

| 18. | on samaa mieltä tarpeesta vahvistaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista EU:n päätöksenteossa osana kattavampaa sääntelyn parantamiseen tähtäävää ohjelmaa. Komitea kehottaa nostamaan toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen etusijalle ja soveltamaan toissijaisuusperiaatetta aktiivisella tavalla, jotta varmistetaan, että alhaalta ylöspäin suuntautuvat aloitteet otetaan asianmukaisesti huomioon EU:n tasolle kuuluvien toimivaltuuksien puitteissa. Näitä periaatteita on pidettävä EU:n päätöksentekoprosessin perustekijöinä erityisesti edistämällä tiivistä yhteistyötä alueiden komitean eli EU:n lainsäädännön soveltamisesta laajalti suoraan vastuussa olevien paikallis- ja alueviranomaisten institutionaalisen edustajan kanssa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että metodologisesti REFIT-foorumissa pyritään sisällyttämään sekä tekninen että poliittinen taso samaan kehykseen. Toisaalta komitea huomauttaa, että alueiden komiteaa, joka edustaa poliittisia paikallis- ja alueviranomaisia, kohdellaan sidosryhmänä. Tämä ei heijasta sen kokoonpanon luonnetta. Komitea kehottaakin laatimaan sellaiset menettelytavat, joissa AK:n edustajat otetaan suoremmin mukaan poliittiseen prosessiin foorumin poliittisten tavoitteiden asettamiseksi ja tarkastelun kohteena olevien säädösten valitsemiseksi. Tämä antaisi foorumiin osallistuville AK:n jäsenille mahdollisuuden hyödyntää täysin kokemustaan ja asiantuntemustaan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon ja kansalaisiin kohdistuvien vaikutusten alalla ja loisi samalla yhteyden AK:n verkostoihin. |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa olevan tärkeää, että paikallis- ja alueviranomaisilla on mahdollisuus mukauttaa EU:n sääntelyä paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin, jotta ei luoda tarpeettomasti hallinnollisia muodollisuuksia, rajoituksia tai taloudellisia rasitteita. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumista tarkasteleva työryhmä huomauttaa, että sääntelyn yksityiskohtaisuus on lisääntynyt ja kaventanut tulkintavaraa, joka tulisi olla käytettävissä pantaessa direktiivejä täytäntöön. Tämä kehityksen takia komission on vaikeampaa saavuttaa lainsäädännön parantamisen ja tehostamisen tavoite. Ongelmaan tuleekin puuttua tulevassa toiminnassa sääntelyn parantamiseksi. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa myös muuttamaan REFIT-foorumin rakennetta niin, että kansallisten asiantuntijaryhmien ja eturyhmien edustajien ryhmien työskentelyyn otetaan mukaan paikallisen tai alueellisen tason asiantuntijoita. Tämä olisi lisäkeino noudattaa komission tiedonannossa esitettyjä työryhmän suosituksia, jotka koskevat paikallis- ja alueviranomaisten roolin vahvistamista lainsäädäntämenettelyssä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | muistuttaa, että Euroopan komissio on sitoutunut tehostamaan yhteistyötään alueiden komitean sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja etujärjestöjen kanssa. Pilottivaiheen onnistuneen päätökseen saattamisen jälkeen alueellisista verkostoista (RegHub) voi tulla keskeinen kanava tämän tiiviimmän yhteistyön tekemiseen. Komitea toteaa, että tämä edellyttäisi, että komissio, alueiden komitea ja kaikki muut toimijat sopisivat yhteisesti verkostojen kanssa aikataulusta, alakohtaisesta poliittisesta sisällöstä ja merkityksestä alueille ja kaupungeille. Komitea kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota osallistumaan tiiviisti jo hankkeen pilottivaiheeseen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa Euroopan komissiota harkitsemaan mahdollisuutta laajentaa alueellisia verkostoja (RegHub) sen jälkeen, kun kokeiluvaihe on saatu päätökseen. Hankkeen lisäarvo, joka perustuu verkostojen kehittämiseen noin 280 alueen kesken, voi kasvaa huomattavasti. Yleiseurooppalaisista alueellisista verkostoista (RegHub) voisi tulla tärkeä väline, jolla voidaan ratkaista osa paremman sääntelyn hankkeeseen tällä hetkellä kohdistuvista haasteista, ja monet alueet ovat ilmaisseet olevansa varsin kiinnostuneita osallistumaan hankkeen pilottivaiheeseen. Tällaisten verkostojen kehittäminen ja ylläpito edellyttää kuitenkin investointeja taloudellisiin ja henkilöstöresursseihin sekä tukea niille alueille, jotka aikovat toteuttaa sisäisiä järjestelyjä voidakseen osallistua pysyvästi verkoston toimintaan pilottivaiheen jälkeen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio allekirjoittivat vuonna 2016 uuden toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä ja että sopimus on tehostanut delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten hyväksymismenettelyn valvontaa. Komitea huomauttaa kuitenkin, että sopimuksen allekirjoittaneet toimielimet eivät ole panneet sopimusta kaikilta osin täytäntöön ja että alueiden komiteaa ei valitettavasti otettu huomioon sopimusta laadittaessa. Komitea korostaa, että edellä esitettyjen näkökohtien perusteella olisi todellakin EU:n yleisen institutionaalisen edun mukaista ottaa Euroopan alueiden komitea mukaan toimielinten välisen sopimuksen mahdolliseen tulevaan tarkistamiseen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa laajentamaan sääntelyntarkastelulautakunnan kokoonpanoa niin, että siihen lisätään alueiden komitean nimeämä pysyvä jäsen. Tämä perustuu kiireelliseen tarpeeseen parantaa lautakunnan käsitystä siitä, mitkä ovat alue- ja paikallistason näkemykset EU:n lainsäädännöstä. Komitea on vakuuttunut siitä, että lainsäädännön tehostaminen sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattaminen ja siten lainsäädännön vahvempi legitiimiys voidaan saavuttaa vain vahvistamalla paikallis- ja alueviranomaisten ja AK:n virallista roolia EU:n politiikan ja lainsäädännön laatimisessa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa laatimaan vaikutusten arvioinnin kaikista merkittävistä muutoksista, joita nämä toimielimet ehdottavat lainsäädäntäprosessin aikana. Komitea kehottaa lisäksi arvioimaan asianomaisten toimielinten yhteisin voimin uudelleen taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä vaikutuksia ja sääntelytaakkaa ennen lopullisen päätöksen tekemistä, jos saavutettu yhteisymmärrys eroaa merkittävästi komission alkuperäisestä vaikutusten arvioinnista. AK pyytää, että sille tiedotetaan säännöllisesti tällaisessa tapauksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston välisten neuvottelujen etenemisestä sekä vaikutuksista asetuksen alkuperäisiin säännöksiin ja, mikäli merkittäviä muutoksia ilmenee, sitä kuullaan mahdollisuuksien mukaan uudelleen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota sisällyttämään tuleviin vaikutusten arviointeihin sekä analyysin uudesta lainsäädännöstä julkiselle sektorille aiheutuvista taloudellisista rasitteista että alueellisen analyysin. Näin luodaan tukevampi pohja keskusteluille siitä, onko unionin lainsäädäntö asianmukainen ja tehokas väline. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kannattaa Euroopan komission jäsenvaltioille osoittamaa kehotusta perustella kansallisen tason aikomuksia erityisten vaatimusten lisäämiseksi, kun unionin oikeutta saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä (ylisääntely). Tällaisissa tapauksissa ja erityisesti silloin, kun nämä vaatimukset aiheuttavat valtiotasoa alemmille tasoille lisärasitusta EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa, jäsenvaltioiden olisi tiedotettava asiasta mahdollisimman varhaisessa vaiheessa Euroopan komissiolle ja alueiden komitealle, jotta asiasta voidaan käydä asianmukaista vuoropuhelua. |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa ottamaan AK:n mukaan tulevaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission kesken tehtävään parempaa lainsäädäntöä koskevaan toimielinten väliseen sopimukseen liittämällä siihen AK:n kanssa laadittava erityinen yhteisymmärryspöytäkirja, joka koskee erityisesti tiettyjen arviointi- ja kuulemismekanismien täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

29.

| 30. | pyytää Euroopan komissiota tarjoamaan yhteistyössä AK:n kanssa tiedotusta ja koulutusta alue- ja paikallisviranomaisille paremman sääntelyn menettelyistä ja välineistä ottaen huomioon alueiden tai niitä edustavien järjestöjen jäsenvaltioissa jo toteuttamat tiedotus- ja koulutusaloitteet, jotta voidaan edistää verkostoitumista, synergiaa ja tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa aloitteista vastaavien tahojen välillä sekä kyseisten tahojen ja Euroopan komission kesken AK:n välityksellä. |
| --- | --- |

30.

| 31. | suosittaa, että komissio laatii paremman sääntelyn yhteydessä viestintämalleja, joiden avulla pyritään ajoissa välittämään kansalaisten kannalta ymmärrettävällä ja järkevällä tavalla tietoa vaikeiden tai kiistanalaisten tulevien lainsäädäntöhankkeiden tarpeesta ja mielekkyydestä. |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa ottamaan huomioon alueet, joilla on perustuslain nojalla lainsäädäntövaltaa, ja huolehtimaan siitä, että niillä on mahdollisuus osallistua kaikilta osin ja suoraan toimivaltaansa liittyvien säädösten laatimismenettelyihin. |
| --- | --- |

32.

| 33. | yhtyy siihen Euroopan komission näkemykseen, että paremman sääntelyn onnistuminen edellyttää yhteistyötä, ja korostaa samalla sääntelyn parantamista koskevan aloitteen monitasoisuutta: vastuu tulee jakaa kaikkien hallintotasojen kesken. Komitea kehottaa siksi Euroopan komissiota muuttamaan paremman sääntelyn suuntaviivoja siten, että alueellinen ja paikallinen ulottuvuus nivotaan agendan menettelyihin ja välineisiin koko poliittisen syklin osalta. Asiaan liittyen olisi myös järjestettävä AK:n koordinoima alue- ja paikallisviranomaisten verkostojen kuuleminen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että hyvä sääntely tarkoittaa myös toimivaa viestintää kansalaisille sääntelyn syistä, merkityksestä ja hyödyistä. Tätä ei voida tehokkaasti toteuttaa EU:n tai jäsenvaltioiden tasolla viestinnän, kielen, kulttuurin ja etäisyyden asettamien esteiden vuoksi. Komitea suosittaakin, että Euroopan komissio tekee alusta alkaen lainsäädäntäprosessia koskevassa viestinnässä tiivistä yhteistyötä alueiden komitean kanssa, sillä se on paikallisyhteisöjen edustaja ja muodostettu yhdessä koko EU:ta edustavien paikallis- ja alueviranomaisten liittojen kanssa. Tämän ansiosta viestintä toteutetaan tavalla, jonka EU:n lainsäädännön suorat kohderyhmät voivat ymmärtää, mikä osaltaan edistää myönteistä käsitystä EU:n toimielimistä ja niiden toteuttamasta sääntelystä. |
| --- | --- |

34.

Bryssel 8. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/53

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Aktiivisena ja terveenä ikääntyminen”

(2020/C 39/11)

| Esittelijä | : | Birgitta SACRÉDEUS (SE, EPP), Taalainmaan läänin maakäräjäneuvos |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Birgitta SACRÉDEUS (SE, EPP), Taalainmaan läänin maakäräjäneuvos

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Poliittiset painopisteet

| 1. | kehottaa vuoden 2020 jälkeisen EU:n tutkimusohjelman puitteissa, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma mukaan luettuna, laatimaan vankan kansanterveysohjelman ja asettamaan talousarviossa etusijalle terveyttä edistävät toimenpiteet, sairauksien ehkäisemisen ja terveyteen liittyvän eriarvoisuuden vähentämisen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | kannattaa aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta ja odottaa, että komissio tukee jatkossakin tätä aloitetta. Apuvälineiden alalla tehtävät innovaatiot ovat tärkeä kannustin, jotta ikääntyneet voivat elää aktiivisina ja terveinä, ja siksi Euroopan alueiden komitea tukee alalla tehtävää tutkimus- ja kehitystyötä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa kaikkia paikallis- ja alueviranomaisia suhtautumaan myönteisesti mahdollisuuksiin, joita sähköiset terveyspalvelut ja digitalisointi välineinä tarjoavat, sekä tehostamaan toimiaan kaikkien ikäryhmien terveydenhuollon ja hoivan nykyaikaistamiseksi digitaalisia innovaatioita hyödyntäen, jotta vähennetään terveyteen liittyvää eriarvoisuutta ja parannetaan hoidon saatavuutta etenkin harvaan asutuilla alueilla. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ehdottaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ottavat yhdyskuntasuunnittelussa huomioon myös ikäystävällisten ympäristöjen, itsenäisen asumisen, yhteisöperustaisen hoidon sekä esteettömyyden kehittämisen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | on vakuuttunut siitä, että ikääntymiseen liittyy piileviä mahdollisuuksia, ja tukee eurooppalaiseen senioritalousstrategiaan sisältyviä toimenpiteitä, sillä eliniän piteneminen luo markkinat kohtuuhintaisille uusille tuotteille ja palveluille, jotka edistävät aktiivisena ja terveenä ikääntymistä. |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että uusien, innovatiivisten ja kestäväpohjaisten ratkaisujen menestyksekkään kehittämisen ja täytäntöönpanon kannalta on ratkaisevan tärkeää, että eurooppalainen teollisuus tekee kumppanina tiivistä yhteistyötä alueellisten ja paikallisten edustajien kanssa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että väestörakenteen muutoksen haasteet edellyttävät tutkimusta ja aktiivista eurooppalaista elinkeinoelämää, jotta keksitään, kehitetään ja tuotetaan uusia innovatiivisia ratkaisuja ikääntyvälle väestölle, olipa kyse sitten päivittäistavaroista, infrastruktuurista, teknologiasta tai ohjelmistoista. Komitea näkee tässä EU:lle avautuvan mahdollisuuden vakiinnuttaa asemansa markkinajohtajana senioritalouden alalla, luoda paikallisia työllistymismahdollisuuksia ja vaurautta sekä viedä uutta luovia innovaatioita ulkomaille. |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa institutionaalista yhteistyötään Maailman terveysjärjestön (WHO) Euroopan aluetoimiston kanssa ja kehottaa kunta- ja aluepoliitikkoja tutkimaan mahdollisuuksia, joita AK:n ja WHO:n välinen yhteisymmärryspöytäkirja ja WHO:hon yhteydessä olevat Healthy Cities- ja Regions for Health -verkostot tarjoavat. |
| --- | --- |

8.

| 9. | tähdentää, että terveiden elinvuosien lisääminen on yksi EU:n terveyspolitiikan päätavoitteista, sillä se paitsi parantaisi yksittäisten ihmisten tilannetta myös johtaisi julkisen terveydenhuollon menojen vähenemiseen ja todennäköisesti parantaisi ihmisten mahdollisuuksia jatkaa pidempään työelämässä. |
| --- | --- |

9.

| 10. | yhtyy WHO:n arvioon (1), jonka mukaan aktiivisena ja terveenä ikääntyminen on riippuvainen 1) terveydenhuolto- ja sosiaalijärjestelmistä, 2) käyttäytymiseen liittyvistä tekijöistä, 3) yksilökohtaisista tekijöistä, 4) fyysisestä ympäristöstä, 5) sosiaalisesta ympäristöstä ja 6) taloudellisista tekijöistä, ja painottaa, että ryhtymällä poliittisiin toimenpiteisiin kaikilla näillä aloilla voidaan todella vaikuttaa myönteisesti senioritalouden eurooppalaisten markkinoiden kehittymiseen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa lisäksi työmarkkinaosapuolten merkitystä terveenä ja aktiivisena ikääntymisen varmistamisessa ja viittaa tässä yhteydessä Euroopan työmarkkinaosapuolten välillä vuonna 2017 tehtyyn puitesopimukseen aktiivisena ikääntymisestä ja eri sukupolvet huomioivasta lähestymistavasta. Puitesopimuksessa määrätään toimenpiteistä, joiden avulla helpotetaan ikääntyneiden työntekijöiden mahdollisuuksia työskennellä aktiivisesti ja pysyä työmarkkinoilla eläkeikään asti, mikä edistää terveenä ja aktiivisena ikääntymistä. |
| --- | --- |

11.

Tilastollista taustaa

| 12. | toteaa, että 28 jäsenvaltion EU:n väkiluku oli 1. tammikuuta 2017 arviolta 511,5 miljoonaa. Nuorten (0–14-vuotiaat) osuus EU:n 28 jäsenvaltion väestöstä oli 15,6 prosenttia ja vastaavasti työikäisten (15–64-vuotiaat) 64,9 prosenttia. Iäkkäiden (65-vuotiaat tai sitä vanhemmat) osuus oli 19,4 prosenttia väestöstä (2,4 prosenttiyksikön lisäys kymmenen vuoden takaiseen tilanteeseen verrattuna). |
| --- | --- |

12.

Aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus ja tiedonanto terveys- ja hoitoalan digitaalimurroksesta

| 13. | panee merkille, että komissio tarkasteli uudelleen digitaalisia sisämarkkinoita koskevaa strategiaansa toukokuussa 2017 toteutetun väliarvioinnin yhteydessä ja antoi huhtikuussa 2018 tiedonannon (2) terveys- ja hoitoalan digitaalimurroksen edellytyksistä digitaalisilla sisämarkkinoilla (3). Tiedonannossa painotetaan kolmea ensisijaista osa-aluetta terveys- ja hoitoalan digitalisoinnissa:






  — | terveystietojen turvallinen saatavuus ja mahdollisuus niiden jakamiseen yli rajojen |
| --- | --- | --- |

13.

—

terveystietojen turvallinen saatavuus ja mahdollisuus niiden jakamiseen yli rajojen

| — | parempi data, jolla edistetään tutkimusta, sairauksien ehkäisemistä ja yksilöllistä terveydenhuoltoa ja hoitoa |
| --- | --- |

—

parempi data, jolla edistetään tutkimusta, sairauksien ehkäisemistä ja yksilöllistä terveydenhuoltoa ja hoitoa

| — | digitaaliset välineet kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia ja potilaskeskeisiä hoitoratkaisuja varten. |
| --- | --- |

—

digitaaliset välineet kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia ja potilaskeskeisiä hoitoratkaisuja varten.

| 14. | kiinnittää huomiota siihen, että kumppanuus on edistänyt rajatylittävien terveydenhuolto- ja hoiva-alan digitaalisten ratkaisujen laajamittaista käyttöönottoa. |
| --- | --- |

14.

Paikallinen ja alueellinen relevanssi / merkitys AK:n kannalta

| 15. | toteaa, että alueviranomaiset ovat 20 jäsenvaltiossa 28:sta ainakin osittain vastuussa terveydenhuoltojärjestelmistä (ja usein sosiaalihuollon järjestelmistä). Niiden budjetit vastaavat kroonisista sairauksista aiheutuvista kuluista ja pitkäaikaishoidon kasvavista kuluista. |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että samanaikaisesti paikallis- ja alueviranomaiset määrittelevät, toteuttavat ja hallinnoivat monenlaisia palveluja, joilla voi olla myönteinen vaikutus siihen, miten ihmiset ikääntyvät yhteisöissään. Hoito- ja hoiva-alalla tehtävän älykkään ennaltaehkäisevän työn, terveellisten elämäntapojen edistämisen, tietoisuuden lisäämisen ja kohdennettujen tiedotuskampanjoiden avulla paikallis- ja alueviranomaiset pystyvät tavoittamaan kaikki ihmiset ja auttamaan heitä pysymään terveinä ja lisäämään heidän odotettavissa olevien terveiden elinvuosiensa määrää. Nämä viranomaiset voivat lisäksi kehittää innovatiivista yhteistyötä yli toimivaltarajojen lisätäkseen tukea sellaisten ratkaisujen kehittämiseen, joissa yksilön tarpeet ovat keskeisellä sijalla yhdennettyjen hoitomuotojen ansiosta. |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli suunniteltaessa ja otettaessa käyttöön innovaatioita, jotka helpottavat iäkkäämpien kansalaisten elämää. Investoimalla senioritalouteen, tukemalla kotihoitoon liittyviä innovatiivisia ratkaisuja ja edistämällä itsehoidon ja digitaalisen terveydenhuollon yleistymistä paikallis- ja alueviranomaiset EU:ssa voivat muuttaa niin kutsutun demografisen tsunamin todelliseksi mahdollisuudeksi parantaa julkisia palvelujaan ja edistää samalla myös uusien työpaikkojen syntymistä. |
| --- | --- |

17.

Finanssipoliittinen vakaus ja ikääntymiseen liittyvät menot

| 18. | muistuttaa talous- ja rahoitusasioiden neuvoston päätelmistä (4), joiden mukaan jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut, julkisen talouden kestävyyttä koskevat suositukset sekä noudatettava kolmiosaista strategiaa, jolla hillitään ikääntymisen vaikutuksia talouteen ja julkiseen talouteen vähentämällä julkista velkaa, parantamalla työllisyysastetta ja tuottavuutta sekä uudistamalla eläke-, terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitojärjestelmiä. |
| --- | --- |

18.

Pitkäaikaishoito ja sosiaali- ja terveydenhuoltoalan henkilöstö

| 19. | kiinnittää huomiota työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston vuonna 2018 tilaamaan pitkäaikaishoitoa käsittelevään huolta herättävään selvitykseen (5) ja sen tuloksiin: 1) kotihoito ja yhteisöperustainen hoito ovat edelleen heikosti kehittyneitä ja vaikeasti saavutettavissa, 2) omaishoito lisääntyy tarjolla olevien vaihtoehtojen puutteen johdosta, millä on kielteisiä vaikutuksia naisten ja heidän työmarkkina-asemansa kannalta, 3) pitkäaikaishoidon alalla vallitsee huomattava pula ammattitaitoisesta henkilöstöstä ja 4) sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelut pirstoutuvat, mikä vaikuttaa pitkän aikavälin kestävyyteen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | on tietoinen siitä, että epäkohdat sosiaalihuollossa ja perusterveydenhuollon kanssa tehtävässä yhteistyössä voivat johtaa terveydenhuollon epäasianmukaiseen hyödyntämiseen esimerkiksi sairaankuljetuspalveluja ja sairaaloiden ensiapupalveluja käytettäessä ja ikääntyneiden ihmisten suhteettoman pitkän sairaalassaolon muodossa. Tämä voi johtua koordinoinnin ja yhdenmukaisuuden puutteesta sairaala- ja hoitoalan välillä. |
| --- | --- |

20.

| 21. | peräänkuuluttaa uutta keskustelua sosiaali- ja terveydenhuollon integroimisesta sen varmistamiseksi, että potilaat kotiutetaan hyvissä ajoin, etteivät toimivaltarajat ole esteenä tietojenvaihdolle ja että avataan mahdollisuuksia koordinoiduille ja yhdennetyille hoitoratkaisuille. Komitea kehottaa tässä yhteydessä parantamaan koordinointia sairaala- ja hoitoalan välillä yhtenäisen hoidon ja hoivan varmistamiseksi. Näin huolehdittaisiin siitä, etteivät toimivaltarajat ole esteenä tietojenvaihdolle, ja voitaisiin tarjota yhdennettyjä hoito- ja hoivaratkaisuja, mikä hyödyttää potilaita. |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen alalla on pulaa riittävän pätevistä työntekijöistä, koska hoidon tarpeessa olevien ikääntyneiden ihmisten määrä kasvaa kaikkialla Euroopassa. Hoito- ja hoiva-alalle onkin tarpeen rekrytoida lisää työntekijöitä muun muassa siitä syystä, ettei hoivavastuu jäisi omaisten harteille. Komitea korostaa lisäksi usein naisten tekemästä omaishoitotyöstä aiheutuvaa suhteettoman suurta taakkaa ja kehottaa lisäämään omaishoitajille suunnattua tukea. |
| --- | --- |

22.

Digitalisaatio tarjoaa ennennäkemättömiä mahdollisuuksia terveys-, hoito- ja hoiva-alalla

| 23. | muistuttaa EU:n toteuttaman kuulemisen (6) tuloksista, jotka osoittavat, että valtaosalla eurooppalaisista ei ole toistaiseksi pääsyä digitaalipohjaisen terveydenhuollon piiriin, ja toistaa terveydenhuoltoalan digitalisoinnista antamassaan lausunnossa esittämänsä suosituksen, jonka mukaan komission olisi edistettävä tarvittavaa lähentymistä EU-tason, kansallisten ja alueellisten digitaalisten suunnitelmien, strategioiden ja rahoituksen välillä, jotta yhdennetyt digitaalipohjaiset ja yksilölähtöiset hoitopalvelut voidaan ottaa laajamittaisesti käyttöön. |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että sähköiset terveyspalvelut, digitalisointi ja sähköinen tietojenvaihto potilaiden ja heidän omaishoitajiensa ja hoitajiensa välillä helpottavat potilaskeskeistä hoitoa ja siirtymistä laitoshoidosta yhteisöperustaiseen hoitoon ja tarjoavat samalla asianomaisille henkilöille paremmat mahdollisuudet tehdä tietoon perustuvia valintoja ja omaa hoitoa koskevia päätöksiä. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ehdottaa, että nopeasti etenevään kehitykseen digitalisoinnin alalla – tekoälyn ala mukaan luettuna – kiinnitetään entistä enemmän huomiota tulevien innovatiivisten ratkaisujen mahdollistamiseksi, jotta voidaan parantaa henkilöiden ja potilaiden tietämystä, henkilöstön kykyä toteuttaa ennalta ehkäiseviä toimia sekä terveydenhuoltopalvelujen tarjoajien kehittymistä ja taloudellista kannattavuutta. |
| --- | --- |

25.

| 26. | on tietoinen kotitalousrobottien ja muiden ikääntyviä auttavien laitteiden eurooppalaisten markkinoiden koosta ja muistuttaa senioritaloudesta vuonna 2018 julkaistun selvityksen (7) suosituksista, joiden mukaan robotiikan markkinoita on kehitettävä, jotta voidaan helpottaa hoivatyötä tekeville aiheutuvaa taakkaa ja auttaa ikääntyneitä ja heikoimpia ihmisiä. |
| --- | --- |

26.

Esteettömyys

| 27. | suhtautuu myönteisesti siihen, että säädösvallan käyttäjät ovat hyväksyneet esteettömyyttä koskevan eurooppalaisen säädöksen (8). |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee merkille säädöksen tuomat parannukset, jotka koskevat tieto- ja viestintätekniikan käyttömahdollisuutta, maksupäätteitä, sähköisiä kirjoja ja sähköisiä lukijoita, verkkosivustoja ja sähköisen kaupankäynnin mobiilisovelluksia sekä lippuautomaatteja. |
| --- | --- |

28.

Ikääntyvien hoito

| 29. | on huolissaan geriatrian lääkäreiden ja sairaanhoitajien pulasta Euroopassa ja kehottaa jäsenvaltioita ja niiden alueita yhdessä lääkärikunnan ja sairaanhoitajien järjestöjen kanssa tekemään ehdotuksia keinoiksi lisätä ammatin houkuttelevuutta sekä tarkastelemaan mahdollisuutta luoda koulutus- ja uudelleenkoulutusmoduuleja ja korvausjärjestelmiä, jotka voisivat vetää puoleensa näitä henkilöstöryhmiä. Tarkoituksena on, että useammat lääkärit valitsisivat geriatrian erikoisalakseen ja että harvemmat heistä luopuisivat siitä. Tässä yhteydessä olisi myös harkittava eläkkeelle siirtyneen henkilöstön rekrytoimisen mahdollisuutta. |
| --- | --- |

29.

| 30. | on vakuuttunut vastavuoroisen oppimisen arvosta ja kannattaa sitä, että edistetään Erasmus+-ohjelman hengessä liikkuvuutta terveydenhuoltoalan ammattilaisten parissa, geriatrian lääkärit mukaan luettuina. |
| --- | --- |

30.

| 31. | jakaa European Geriatric Medicine Society -yhdistyksen esiin tuoman huolen hoitokodeissa työskentelevien lääkäreiden asiantuntemusta koskevista vaatimuksista ja katsoo, että tietynlaisesta erityiskoulutuksesta voi olla hyötyä sekä hoitohenkilöstön kannalta että asukkaille annettavan parhaan mahdollisen hoidon varmistamiseksi. Kukin jäsenvaltio voi kuitenkin vapaasti tehdä tältä osin omat poliittiset valintansa. |
| --- | --- |

31.

Tietojen yhdistäminen

| 32. | katsoo, että aktiivisena ikääntymisen politiikka on yhteiskunnallinen haaste, joka edellyttää monenlaisia tietoja ja menetelmiä, jotka ulottuvat lääketieteestä ja psykologiasta, sosiologiasta ja sosiaaligerontologiasta tekniikkaan, kaupunkisuunnitteluun ja talouteen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että monet kaupungit ja alueet kehittävät aktiivisena ikääntymisen toimintapolitiikkaa, mikä tarjoaa hyvät mahdollisuudet ajatustenvaihtoon. Komitea kehottaa kuntia ja alueita, jotka eivät vielä osallistu valtioiden väliseen yhteistyöhön eivätkä paikallisiin kumppanuuksiin, tarkastelemaan vastavuoroisen oppimisen hyötyjä ja tutkimaan mahdollisuuksia, joita monet EU:n aloitteet, muun muassa aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus, Interreg, Urbact (9) ja monet muut, tarjoavat. |
| --- | --- |

33.

| 34. | yhtyy yleiseen huoleen siitä, että tiettyjä lääkkeitä ei ole saatavilla markkinoilla, ja pyytää komissiota tutkimaan syitä, joiden vuoksi rokotteiden ja lääkkeiden saanti kaikkialla unionissa on vaikeutunut. Komitea huomauttaa, että ikääntyneet potilaat käyttävät yleensä enemmän lääkkeitä ja että heidän terveytensä voi vaarantua vakavasti, jos he eivät saa reseptilääkkeitään oikea-aikaisesti. |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa, että turvallisten, tehokkaiden, laadukkaiden ja kohtuuhintaisten olennaislääkkeiden saatavuus on eurooppalaisille ensisijainen asia ja yksi EU:n keskeinen sitoumus Yhdistyneiden kansakuntien vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin puitteissa. Komitea on edelleen vakuuttunut siitä, että Euroopan lääketeollisuus voi toimittaa näitä tuotteita sekä vahvistaa edelleen rooliaan innovoinnissa ja johtoasemaansa maailmassa. |
| --- | --- |

35.

| 36. | suosittelee luettavaksi WHO:n kansainvälistä opasta ikäystävällisistä kaupungeista (10) sekä erityisesti paikallistason päättäjille ja suunnittelijoille suunnattua WHO:n käsikirjaa Creating age-friendly environments in Europe (11). Komitea on hyvin vakuuttunut siitä, että turvallinen ja vammaisille henkilöille esteetön fyysinen ympäristö voi hyödyttää koko väestöä, ja kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia edistämään vammaisille henkilöille esteettömien asuinrakennusten rakentamista, nykyaikaistamaan olemassa olevia infrastruktuureja ja poistamaan liikkuvuuden ja julkisen liikenteen tai infrastruktuurin käytön esteet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | muistuttaa aiheesta ”Terveys kaupungeissa” antamassaan lausunnossa esittämistään suosituksista ja kehottaa näin ollen paikallisyhteisöjä laatimaan ”politiikkoja, joiden avulla voidaan varmistaa laadukas terveenä ja aktiivisena ikääntyminen niin fyysisen kuin henkisen ja sosiaalisen sekä ihmissuhteisiin liittyvän hyvinvoinnin kannalta. Tässä yhteydessä on myös edistettävä osallistumista vapaa-ajan toimintaan kaupungeissa ja sukupolvien välisiä ohjelmia yksinäisyyden ja eristyneisyyden torjumiseksi.” |
| --- | --- |

37.

| 38. | viittaa terveydenhuoltojärjestelmistä antamaansa lausuntoon ja sen suositukseen, jonka mukaan ”EU-maiden on vahvistettava perusterveydenhuollon järjestelmää vastatakseen ikääntyvän väestön tarpeisiin, luodakseen entistä parempia hoitoketjuja ja parantaakseen sairaalahoidon käytön rationalisointia”. |
| --- | --- |

38.

| 39. | on vakuuttunut siitä, että aktiivisena ja terveenä ikääntymisen perusta luodaan varhaisessa vaiheessa elämää, ja suosittaa siksi aiheesta ”Paikalliset ja alueelliset kannustimet terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistämiseksi” antamansa lausunnon mukaisesti, että on edistettävä terveellisiä ruokailutottumuksia ja samanaikaisesti ohjattava uutta sukupolvea kohti kestäväpohjaisempia elintarvikevalintoja. |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa hyödyntämään paremmin ja tekemään paremmin tunnetuiksi niiden eurooppalaisten hankkeiden tuloksia, joissa keskitytään terveenä ja aktiivisena ikääntymiseen ja integroidun hoidon edistämiseen ja joita rahoitetaan EU:n eri ohjelmista. |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa, että liikunnan katsotaan edelleen olevan tarkoitettu lapsille ja nuorille muttei aikuisille (joista 28 prosenttia ei harjoita koskaan liikuntaa (12)). Komitea muistuttaa, että liikunta on keskeinen osa terveenä ikääntymistä, ja kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tekemään yhteistyötä paikallisten toimijoiden (urheilutilat, kansalaisjärjestöt, seniorijärjestöt jne.) kanssa urheilupaikkojen, kuntosalien ja liikunnallisen toiminnan saavutettavuuden parantamiseksi sekä kehittämään kävely- ja pyöräilyreittiverkostoja. |
| --- | --- |

41.

| 42. | pitää rohkaisevana sitä, että tutkimustulokset (13) vahvistavat vammautumisia lisäävien sairauksien ennaltaehkäisemisen olevan välttämätöntä kaikissa ikäryhmissä. Komitea kehottaakin poliittisia päättäjiä lisäämään ennaltaehkäisevään työhön suunnattavia määrärahoja (joiden osuus on nykyisin keskimäärin kolme prosenttia) terveydenhuoltobudjeteissa. |
| --- | --- |

42.

Aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tulevaisuus

| 43. | katsoo, että vuoden 2020 jälkeen kumppanuuden on perustuttava vankasti unionin poliittisiin painopisteisiin ja että sillä on oltava vahvat yhteydet digitaalisiin sisämarkkinoihin, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin ja kestävän kehityksen tavoitteisiin terveyden alalla. Komitea ehdottaa, että vuoden 2019 vaalien jälkeen luodaan yhteydet siihen komission uuteen jäseneen, joka on välittömimmin vastuussa terveenä ikääntymisen politiikanalasta, ja aloitetaan hänen kanssaan yhteistyö uuden innovatiivisen kumppanuuden käynnistämiseksi. |
| --- | --- |

43.

| 44. | on vakuuttunut siitä, että tuleva kumppanuus on myös nivottava tiiviimmin rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevaan direktiiviin ja siihen liittyvään viimeaikaiseen toimintapolitiikkaan ja käytäntöön, josta esimerkkinä mainittakoon sähköinen lääkemääräys ja sähköisten terveystietorekisterien yhteentoimivuus. |
| --- | --- |

44.

| 45. | odottaa, että tulevassa kumppanuudessa tarkastellaan mahdollisuuksia alueiden välisiin julkisiin hankintoihin, kartoitetaan esteitä ja mahdollistetaan terveydenhuolto- ja hoiva-alan innovatiivisten sähköisten ratkaisujen entistä nopeampi käyttöönotto ja levittäminen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | katsoo, että yksi suurimmista haasteista aktiivisena ja terveenä ikääntymisen alalla Euroopassa koskee rajatylittävien innovatiivisten ratkaisujen täytäntöönpanoa ja vaihtamista. Komitea kannattaakin eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden I2M-hanketta (Innovation to Market), jossa tavoitteena on tarjontapuolen (yritykset, startup-yritykset ja tutkijat) ja kysyntäpuolen (terveydenhuoltopalvelujen tarjoajat, päätöksentekijät ja vakuutusyritykset) entistä parempi yhteensovittaminen. Komitea on vakuuttunut siitä, että näiden osapuolten välisen vuoropuhelun avulla voidaan lisätä digitaalisten innovaatioiden hyödyntämistä ja vahvistaa elinkeinoelämää ja tutkimusyhteisöjä, mikä hyödyttää loppukäyttäjiä. |
| --- | --- |

46.

Bryssel 8. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/67215/WHO_NMH_NPH_02.8.pdf;jsessionid=F15F61D4E71955EDF2E37D4E8CFE8698?sequence=1

1

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/communication-enabling-digital-transformation-health-and-care-digital-single-market-empowering

2

(3)  AK vastasi tähän tiedonantoon terveydenhuollon digitalisoinnista antamallaan lausunnolla.

3

(4)  https://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2018/05/25/public-finances-conclusions-on-age-related-spending/

4

(5)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=fi&pubId=8128&furtherPubs=yes

5

(6)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/2018_consultation_dsm_en.pdf

6

(7)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/silver-economy-study-how-stimulate-economy-hundreds-millions-euros-year

7

(8)  http://www.europarl.europa.eu/legislative-train/theme-deeper-and-fairer-internal-market-with-a-strengthened-industrial-base-labour/file-jd-european-accessibility-act

8

(9)  https://urbact.eu/

9

(10)  https://www.who.int/ageing/publications/Global_age_friendly_cities_Guide_English.pdf

10

(11)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0018/333702/AFEE-tool.pdf?ua=1

11

(12)  https://www.euronews.com/2019/03/28/over-a-quarter-of-europeans-do-not-exercise-at-all-eurostat

12

(13)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1878764916300699

13

---

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/58

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Euroopan hiilialueiden sosioekonominen rakennemuutos”

(2020/C 39/12)

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Ilmastopoliittisten tavoitteiden tukeminen

| 1. | on tyytyväinen EU:n jäsenvaltioiden ilmastopoliittisiin tavoitteisiin. Joulukuussa 2015 Pariisissa pidetyssä YK:n ilmastokokouksessa 197 valtiota teki maailmanlaajuisen ilmastosopimuksen, jonka myös EU:n jäsenvaltiot ratifioivat. Sopimuksessa valtiot sitoutuvat rajoittamaan maapallon lämpenemisen selvästi alle 2 celsiusasteen esiteollisen kauden tasoon verrattuna ja jatkamaan pyrkimyksiä rajoittaa keskilämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että Euroopan komissio esitti tiedonannossaan ennen Katowicessa pidettyä YK:n ilmastokokousta, että EU:n on saavutettava ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä, jos se haluaa näyttää tietä muulle maailmalle. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi EU:ssa on kuitenkin lopulta pitkälti luovuttava fossiilisista polttoaineista. Erityisesti sähkön tuottamista hiilellä on vähennettävä huomattavasti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että tällä hetkellä hiiltä louhitaan 41:llä NUTS 2 -tason alueella 12 jäsenvaltiossa (Yhdistynyt kuningaskunta mukaan luettuna). Näille alueille on yhteistä hiilialan ja siihen liittyvien alojen suuri taloudellinen merkitys arvonlisäyksen ja työllisyyden kannalta. Niiden välillä on kuitenkin myös suuria eroja esimerkiksi maantieteellisessä sijainnissa, talouden kehitysasteessa ja väestönkehityksessä. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että kyseisten alueiden on ilmastopoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi luovuttava nykyisistä – hiilen louhintaan perustuvista – arvoketjuista tai luotava niille uusi perusta. Sen lisäksi niiden on lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä myös suljettava hiilikaivoksia (maanalaisia louhoksia ja avolouhoksia). |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että Euroopan hiilialueiden sosioekonominen rakennemuutos tapahtuu tilanteessa, jossa yhä vahvempana maailmanlaajuisena pyrkimyksenä on vähentää asteittain hiilen kulutusta. Komitea kiinnittää erityisesti huomiota uuteen normaalitilanteeseen Kiinassa, joka kuluttaa puolet maailman hiilituotannosta ja jonka osuus maailmanlaajuisesta tuonnista on yhtä suuri mutta missä kotimainen hiilen kysyntä on nyt huipussaan, vaikka kotimaisen tuotannon ylikapasiteetti on valtava. Komitea tuo esiin myös maailman suurimman hiilenvientivaltion Australian Uuden Etelä-Walesin tuomioistuimen päätöksen, jossa ensimmäistä kertaa kiellettiin yritystä perustamasta uusia kaivoksia, koska investointia ei pidetty yhteensopivana Pariisin sopimuksen kanssa. Komitea kannattaakin kansainvälistä yhteistyötä pyrittäessä luopumaan hiilestä. Esimerkkinä voidaan mainita Powering Past Coal Alliance, jossa on mukana muun muassa 30 valtiota ja 22 valtiotasoa alempaa hallintoviranomaista. |
| --- | --- |

5.

Muutosprosessin sosioekonomisten seurausten lievittäminen

| 6. | korostaa, että suunniteltu hiilen louhinnan ja hiilivoimatuotannon vähentäminen muuttaa kyseisten alueiden talouden rakennetta huomattavasti ja että tässä yhteydessä menetetään valtavasti työpaikkoja, lisäarvoa ja ostovoimaa. Useimmat hiilialueet ovat perinteisiä teollisuusalueita, joilla teollistuminen liittyi paikallisten mineraalivarojen hyödyntämiseen. Alueilla on siksi ollut ennen kaikkea rauta-, teräs- ja metalliteollisuutta, kemianteollisuutta ja muuta energiavaltaista teollisuutta. Asianomaisten hiilialueiden rakennemuutos on pyrittävä toteuttamaan taloudellisesti onnistuneella, ekologisesti kestäväpohjaisella ja ennen kaikkea yhteiskunnallisesti vastuullisella tavalla siirryttäessä kohti monipuolisempaa ja vähähiilisempää taloutta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että hiilikaivoksissa on Euroopassa nykyään vielä 185 000 ja hiilivoimalaitoksissa 52 000 työntekijää. Hiiliteollisuus on myös välillisesti sidoksissa eri taloudenaloihin, esimerkiksi aineiden ja tarvikkeiden, kaluston, palvelujen ja kulutustavaroiden tuotantoon. Euroopan komission tutkimuksessa esitettyjen arvioiden mukaan tällaiset sidokset työllistävät edelleen 215 000 henkilöä. Kyseisen tutkimuksen mukaan nykyiset suunnitelmat hiilen louhinnan ja hiileen perustuvan sähköntuotannon lopettamiseksi voisivat johtaa vuoteen 2030 mennessä noin 160 000 työpaikan häviämiseen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että EU:n jäsenvaltiot ovat sitoutuneet pysymään kehityksen kärjessä siirryttäessä globaalisti hiilineutraaliin ja kierrätykseen perustuvaan talouteen. Tähän liittyvä koko energiajärjestelmän perusteellinen muutos tarjoaa haasteiden lisäksi myös mahdollisuuksia. Käynnissä oleva energiakäänne on jo nyt luonut monia uusia työpaikkoja Eurooppaan. Ottaen huomioon tulevat tarpeet tämä prosessi todennäköisesti jatkuu. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä huomiota siihen, että myös hiilialueet hyötyvät tästä kehityksestä. Ilmastotavoitteiden toteuttamista koskevassa EU:n strategiassa olisi otettava huomioon alueille koituvat seuraukset. |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että hiilialueiden tähänastiset kokemukset osoittavat, että muutosprosessit vaativat paljon aikaa. Siksi jo nyt olisi ryhdyttävä kehittämään hiilialueita koskevia uusia suunnitelmia ja käynnistettävä toimenpiteitä. Tämä edellyttää huomattavia ponnistuksia kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että talouden rakenteen onnistuneeseen muutokseen kuuluu sekin, että asianomaisille hiilialan työntekijöille tarjotaan uusia näkymiä esimerkiksi pätevöittämällä heitä uusiin tehtäviin. Lisäksi olisi helpotettava pääsyä uusiin työpaikkoihin samalla alueella tai lähialueilla. |
| --- | --- |

10.

Sosioekonomisen muutoksen edistäminen hiilialueilla

| 11. | katsoo, että tavoiteltu energiakäänne ja siihen liittyvä hiilialueiden rakennemuutos on EU:n tason tehtävä. Siksi on noudatettava kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka käsittää erityisesti toimenpiteitä, jotka koskevat infrastruktuurin kehittämistä, innovointia, tutkimusta ja tiedettä, yritysten tukemista ja kehittämistä, ammattityövoiman kehittämistä, markkinointia, kulttuuria ja matkailua. |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että kestävä rakennemuutos alueilla edellyttää nykyisten vahvuuksien hyödyntämistä. Olemassa olevien teollisuuden ja energiatalouden rakenteiden olisi muodostettava tulevan kehityksen perusta ja otettava huomioon nykyisten teollisuuden toimijoiden innovaatio- ja investointisyklit. Siksi on hyödynnettävä alueellisia teollisuusklustereita ja yritysten osaamista, ammattitaitoisen työvoiman taitoja sekä tutkimuksen ja kehittämisen nykyisiä vahvuuksia. |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että tähän lähtötilanteeseen liittyy riski, että kyseisillä alueilla kehitetään hyvin samankaltaisia strategioita muutosprosessia varten. Esimerkiksi päällekkäisyydestä johtuvan tehottomuuden välttämiseksi alueiden olisi vaihdettava keskenään tietoja EU:n tasolla. |
| --- | --- |

13.

| 14. | suhtautuu sen vuoksi myönteisesti Euroopan komission perustamaan ”siirtymävaiheessa olevien kivihiilialueiden foorumiin”, joka kokoontui ensimmäistä kertaa 11. joulukuuta 2017. Foorumin tavoitteena on tukea 41:tä hiilialuetta 12:ssa EU:n jäsenvaltiossa, kun ne pyrkivät nykyaikaistamaan talousrakennettaan, ja valmistaa niitä rakenteelliseen ja teknologiseen muutokseen. Tätä työtä on tehostettava entisestään. |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että kyseistä foorumia voidaan käyttää alueiden välisenä välineenä, joka tarjoaa teknistä apua EU:n tasolla kokemusten vaihdon kautta ja tarvittaessa koordinoituja yhteyksiä komission yksiköihin. |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että esimerkiksi nykyisten aloitteiden, kuten Vanguard-aloitteen, puitteissa tai rakenne- ja investointirahastojen paikkalähtöisten toimintamallien yhteydessä tehtävällä alueiden välisellä ja rajatylittävällä yhteistyöllä olisi oltava merkittävä rooli rakennemuutosta koskevassa suunnittelussa. EU voisi myös tällä alalla omaksua entistä vahvemman roolin tällaisen yhteistyön käynnistämiseksi ja edistämiseksi. |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa turvallisen toimintaympäristön tarvetta pitkän aikavälin investointien aikaansaamiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi. Tässä yhteydessä olisi mahdollisuuksien mukaan laajennettava alueiden nykyisiä arvoketjuja. Komitea korostaa, että olisi edistettävä julkisia ja yksityisiä investointeja erityisesti nykyistä talouskasvua silmällä pitäen, jotta voidaan vauhdittaa Euroopan teollisuus-, liikenne- ja energiajärjestelmien nykyaikaistamiseen ja hiilestä irtautumiseen tehtäviä investointeja. |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että alueiden innovointivalmiuksia on vahvistettava. Komitea kehottaa hiilialueita kehittämään strategian, jonka avulla tuetaan nykyisten yritysten innovointipyrkimyksiä ja uusien yritysten perustamista erityisesti tulevaisuuteen suuntautuneilla aloilla, kuten digitalisaatio ja tekoäly. Tässä yhteydessä on erittäin tärkeää parantaa yritysten perustamisedellytyksiä. Komitea toteaa, että monilla hiilialueilla työnantajatahot ovat pienehköjä ja toimivat teollisuuden, pienteollisuuden ja käsiteollisuuden aloilla. |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että tiedeyhteisöllä on merkittävä rooli alueiden talouskehityksessä. Hiilialueiden olisi siksi edistettävä sellaisten korkeakoulujen perustamista, joissa pääpaino on tulevaisuuden teknologioissa ja jotka voivat toimia klustereina yritysten perustamista varten. Tässä yhteydessä EU-tason koordinointi on erityisen hyödyllistä tehottoman päällekkäisyyden välttämiseksi. Myös tässä tapauksessa alueiden välistä yhteistyötä olisi edistettävä tutkimuksen alalla. |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että nykyaikainen ja tehokas liikenne- ja energiainfrastruktuuri ja digitaali-infrastruktuuri ovat onnistuneen rakennemuutoksen perusedellytys, jotta saadaan vahvistettua alueiden houkuttavuutta yritysten sijoittautumispaikkana. Tässäkin yhteydessä EU:n laajuinen koordinointi ja tiiviimpi verkottuminen on järkevää. |
| --- | --- |

20.

Hiilialueiden taloudellinen tukeminen

| 21. | korostaa, että uusien talouden alojen kehittäminen alueilla on pitkä prosessi, joka vaatii huomattavia taloudellisia resursseja. Komitea toteaa, että hiilialueiden paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat tätä varten tukea, varsinkin kun ne hiilen louhinnasta ja hiilivoimatuotannosta irtautumisen takia aluksi menettävät tuloja. Suuri osa taloudelliseen kehitykseen tarvittavista investoinneista on saatava asianomaisten jäsenvaltioiden julkisista varoista tai uusilta yksityisiltä sijoittajilta. Komitea kehottaa tässä yhteydessä asianomaisia jäsenvaltioita osoittamaan riittävästi rahoitusta ja muita resursseja. |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että vauraasta menneisyydestä juontuvalla kulttuuri- ja teollisuusperinnöllä ja urheiluinfrastruktuurilla ja -perinteillä tulisi olla tässä muutoksessa myönteinen rooli eikä niitä pitäisi nähdä vain parempien aikojen raskaana jäänteenä. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa tukemaan rakennemuutosta myös EU:n tasolla. Ennen kaikkea EU:n aluekehitysrahasto on jo nyt tärkeä väline tuettaessa alueita. Myös Euroopan sosiaalirahaston, Horisontti 2020 -puiteohjelman ja Euroopan investointipankin varoilla edistetään huomattavasti alueiden kehittämistä. Komitea toteaa kuitenkin, että kyseisiä varoja ei ole suunnattu suoraan hiilialueille ja ottaen huomioon hiilialueiden haasteet ja sen, että muutkin alueet hyötyvät näistä varoista, ne eivät ole riittäviä. Komitea kehottaakin siksi asettamaan käyttöön lisävaroja, jotka on räätälöity hiilialueiden tarpeita varten. |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että EU:n taloudellinen tuki on erityisen hyödyllistä silloin, kun hankkeita toteutetaan kansallisten rajojen yli. Koska rakennemuutos on parhaillaan käynnissä kaikilla hiilialueilla, alueiden yhteistyö vaikuttaa erityisen lupaavalta tulevaisuutta koskevien hankkeiden kehittämisessä. Tässä tapauksessa voi olla tarkoituksenmukaista sisällyttää strategioihin myös lähialueet toimivien yksiköiden luomiseksi. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kannattaa tässä yhteydessä Euroopan parlamentin monivuotisesta rahoituskehyksestä parhaillaan käytävissä neuvotteluissa esittämää vaatimusta lisätä Euroopan hiilialueiden rakennemuutosten yhteiskunnallisten, sosioekonomisten ja ekologisten vaikutusten lieventämiseen tarkoitettuja varoja niin, että oikeudenmukaista energiakäännettä edistävän uuden rahaston käyttöön varataan 4,8 miljardia euroa. Komitea painottaa kuitenkin, että rahaston rahoituksen pitäisi tulla lisävaroista eikä Euroopan rakenne- ja investointirahastoja varten varatuista määrärahoista. Komitea on tyytyväinen, että komission valittu puheenjohtaja on myös antanut heinäkuussa 2019 esitetyissä poliittisissa suuntaviivoissa periaatteellisen tukensa oikeudenmukaista energiakäännettä edistävälle rahastolle. |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että kyseiset varat olisi kytkettävä tiiviisti koheesiopolitiikkaan. Komitea kehottaa tässä yhteydessä varmistamaan, ettei varoja lasketa mukaan ehdotettuihin liitteen XXII rajoitusta koskeviin enimmäismääriin vaan ne asetetaan käyttöön lisärahoituksena. Nämä lisävarat voitaisiin sitten käyttää EAKR:n ja ESR:n ohjelmien vahvistamiseen kyseisillä NUTS 2 -alueilla seuraavien seitsemän vuoden aikana. Tämä kytkös mahdollistaisi myös räätälöidyn tuen kaikille hiilialueille. Näillä varoilla olisi edistettävä aktiivisesti eurooppalaista lisäarvoa, ja niiden olisi oltava kaikkien rakennemuutoksen kohdanneiden hiilialueiden käytettävissä. Varojen myöntämisperusteina voitaisiin käyttää kokonaistyöllisyyttä kivihiilen louhinnassa ja hiilentuotannon laajuutta viitevuonna 2019. Alueita, jotka ovat jo käynnistäneet kaivosten sulkemistoimia ja osittain läpikäyneet tällaisia muutoksia, ei pitäisi jättää rahoituksen ulkopuolelle, edellyttäen että hiilikaivostoiminta ylipäätään on vielä käynnissä. |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa osoittamaan nämä varat EAKR-rahoituksen tapaan suoraan alueille, missä hiilikaivokset sijaitsevat. Kyseisten alueiden tukeminen olisi sidoksissa hiilestä irtautumista koskevaan strategiaan, jota arvioidaan tarkistettavissa olevien tavoitteiden avulla. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ehdottaa, että nämä määrärahat otettaisiin varoista, jotka on varattu seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä uudistusten toteuttamisen tukivälinettä varten. |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa käsittelemään tätä erityisiä siirtymämäärärahoja koskevaa ehdotusta parhaillaan käynnissä olevissa neuvotteluissa seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä. |
| --- | --- |

29.

Valtiontukisääntöjen tarkistaminen

| 30. | toteaa, että tässä yhteydessä on otettava huomioon EU:n valtiontukisäännöt ja se, että nykyisen valtiontukikehyksen voimassaolo päättyy vuonna 2020, mikäli sääntöjen soveltamista ei jatketa kahdella vuodella (vuoden 2022 loppuun saakka). Komitea kehottaa komissiota ottamaan uusien suuntaviivojen laadinnan yhteydessä huomioon myös hiilialueiden rakennemuutokseen liittyvät ongelmat ja varmistamaan, että hiilialueille annetaan riittävää joustovaraa, jotta ne voivat irtautua hiilestä sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että jo nyt valtiontukisääntöjen näkökulmasta voidaan tukea hankkeita, joihin liittyy rajatylittävää yhteistyötä, erityisesti kun on kyse Euroopan yhteistä etua koskevista hankkeista. Toimivaltaisten unionin elinten olisi annettava alueille aiempaa enemmän ohjausta tällaisten hankkeiden suunnittelussa ja toteutuksessa. |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa tässä yhteydessä määrittelemään hiilialueet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetuiksi tukialueiksi ja mukauttamaan EU:n tukisääntöjä näitä erityisalueita varten, jotta mahdollistetaan rakennemuutoksesta selviytymisen edellyttämät toimenpiteet, joilla kompensoidaan nykyisestä arvonlisäyksestä luopumista laajempien poliittisten tavoitteiden vuoksi. Sen lisäksi olisi pohdittava, voidaanko tällaisia tukitoimenpiteitä soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, kun otetaan huomioon ilmastonmuutokseen liittyvän hiilialueiden muutoksen huomattava ja esimerkillinen merkitys EU:n energia- ja ilmastopolitiikalle. Jotta nämä kysymykset saadaan selvitettyä pikaisesti, komitea ehdottaa, että perustetaan viipymättä yhteinen työryhmä, jossa on mukana asianomaisten hiilialueiden ja jäsenvaltioiden, kilpailun ja aluepolitiikan pääosastojen sekä alueiden komitean edustajia. |
| --- | --- |

32.

Bryssel 9. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/62

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Afrikkalainen sikarutto ja EU:n sianlihamarkkinat”

(2020/C 39/13)

| Esittelijä | : | Sławomir Sosnowski (PL, EPP), Lublinin voivodikunnan aluevaltuuston jäsen |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Sławomir Sosnowski (PL, EPP), Lublinin voivodikunnan aluevaltuuston jäsen

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Poliittinen tausta

| 1. | toteaa, että afrikkalainen sikarutto (ASF) on uhka ja haaste paikallis-, alue-, valtio- ja EU-tasolla ja että siksi on välttämätöntä, että Euroopan alueiden komitea alue- ja paikallisyhteisöjen edustajana Euroopan unionissa ottaa aiheeseen kantaa ja on mukana mobilisoimassa kaikkia sidosryhmiä torjumaan tätä erittäin vaarallista virusta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että ASF-virusepidemia on kuitenkin uhka ympäristölle, taloudelle ja ennen kaikkea pääasiassa Keski- ja Itä-Euroopassa maaseudulla asuville ihmisille, joiden elinkeinona on sianlihantuotanto. |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että afrikkalaisen sikaruton torjunta liittyy yhteisen maatalouspolitiikan ja ympäristöpolitiikan tavoitteisiin sekä myös muihin politiikanaloihin ja rahoitusohjelmiin, joissa on kyse muun muassa yhteiskunnallisista haasteista ja aluekehityksestä. Johdonmukainen lähestymistapa eri aloilla on siis tässä toiminnassa varmistettu. Komitea kannattaa afrikkalaisen sikaruton torjuntaan liittyviä maatalouden tukitoimia varten vuodeksi 2020 esitetyn talousarvion puitteissa ehdotusta siitä, että 50 miljoonaa euroa kohdistetaan kiireellisiin toimenpiteisiin ja 28 miljoonaa euroa ASF-rokotteen tai -lääkkeen kehittämiseen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että afrikkalainen sikarutto on kansainvälinen haaste. Euroopan alueiden tulee suhtautua solidaarisesti afrikkalaisen sikaruton uhkaan, joka kohdistuu maaseutualueisiin, maatalouteen ja maataloustuotteiden jalostusteollisuuteen. Viruksen nykytasolle tuonut leviämisvauhti saattaa johtaa unionin sianlihamarkkinoiden romahtamiseen ja viedä tulonlähteen sadoiltatuhansilta maataloustuottajilta. Ongelma ei ole enää paikallinen tai alueellinen, vaan kyse on Euroopan laajuisesta vaarasta. Tautia esiintyy tällä hetkellä useissa Euroopan maissa:






  — | Puolassa (1 492 tapausta ja 1 taudinpurkaus) |
| --- | --- | --- |

4.

—

Puolassa (1 492 tapausta ja 1 taudinpurkaus)

| — | Liettuassa (728 tartuntatapausta villisioissa) |
| --- | --- |

—

Liettuassa (728 tartuntatapausta villisioissa)

| — | Latviassa (286 tapausta) |
| --- | --- |

—

Latviassa (286 tapausta)

| — | Virossa (150 tapausta) |
| --- | --- |

—

Virossa (150 tapausta)

| — | Ukrainassa (26 tapausta, 22 taudinpurkausta sioissa) |
| --- | --- |

—

Ukrainassa (26 tapausta, 22 taudinpurkausta sioissa)

| — | Tšekissä (25 tapausta) |
| --- | --- |

—

Tšekissä (25 tapausta)

| — | Italiassa (24 tapausta ja 2 taudinpurkausta) |
| --- | --- |

—

Italiassa (24 tapausta ja 2 taudinpurkausta)

| — | Romaniassa (3 taudinpurkausta). |
| --- | --- |

—

Romaniassa (3 taudinpurkausta).

*Tiedot ajalta 1.1.–15.4.2018.

| 5. | toteaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 652/2014 (1) 5 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun avustuksen on afrikkalaisen sikaruton ilmenemistapauksessa aina oltava 100 prosenttia, sillä ASF on uhka, jolla on merkittävä vaikutus kansanterveyteen ja joka aiheuttaa häiriöitä talouteen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota tarpeeseen tehdä valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä yhtä tiiviisti kuin sitä on määrä tehdä luonnonkatastrofin sattuessa. Komitea toteaa, että ongelma koskee myös EU:n ulkorajojen aluetta, mutta korostaa, että valtionrajat ylittävän yhteistyön tiivistäminen on olennaisen tärkeää ja välttämätöntä. Komitea korostaa, että valtionrajat ylittävää yhteistyötä tarvitaan edelleen jatkuvasti tilanteen vakauttamiseksi EU:n naapurimaissa (Venäjän federaatiossa, Ukrainassa, Valko-Venäjällä, Moldovassa). |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, afrikkalaisen sikaruton aiheuttama kriisi voi johtaa moniin taloudellisiin ja sosiaalisiin uhkiin. Kansanterveyteen liittyvien huolestuttavien seikkojen sekä EU:n sianlihamarkkinoihin kohdistuvien vaikutusten ja niistä sianlihantuotannossa seuraavien vakavien rakennemuutosten lisäksi myös muut talouden alat, kuten matkailu, metsätalous, lihanjalostusteollisuus ja kauppa, voivat kärsiä. Lisäksi afrikkalainen sikarutto vaikuttaa yksittäisten maiden imagoon, mutta myös koko EU:n imagoon. |
| --- | --- |

7.

Ehdotetut toimenpiteet

| 8. | suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin ja Euroopan komission toteuttamiin toimiin afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi nykyisen rahoituskehyksen puitteissa mutta katsoo, että seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen olisi varattava enemmän resursseja, myös muun muassa huomattava määrä tutkimusrahoitusta tehokkaan rokotteen kehittämiseksi virusta vastaan. |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa myöntämään erityistä, kohdennettua, valtionrajat ylittävää tukea afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi sellaisten yhteisten hankkeiden puitteissa, joita toteuttamassa on vähintään kaksi maata. |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että jäsenvaltioiden viranomaisten ja Euroopan komission tasolla olisi käytävä tiivistä keskustelua edellä mainittujen kolmansien maiden kanssa yhteisen, johdonmukaisen toimintamallin löytämiseksi afrikkalaisen sikaruton torjuntaan ja että olisi harkittava mahdollisuutta myöntää tukea tähän toimintaan rajatylittävistä ohjelmista elintarviketurvallisuuden alalla. CORLEAP voisi olla sopiva foorumi, missä voitaisiin keskustella tällaisista rajatylittävistä toimista. |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa ja kannustaa kaikkia sidosryhmiä eli






  a) | paikallis- ja alueviranomaisia |
| --- | --- | --- |

11.

a)

paikallis- ja alueviranomaisia

| b) | metsästäjiä ja maataloustuottajia |
| --- | --- |

b)

metsästäjiä ja maataloustuottajia

| c) | eläinlääkäripalveluita |
| --- | --- |

c)

eläinlääkäripalveluita

| d) | asiasta vastaavia jäsenvaltioiden viranomaisia ja |
| --- | --- |

d)

asiasta vastaavia jäsenvaltioiden viranomaisia ja

| e) | tiedotusvälineitä |
| --- | --- |

e)

tiedotusvälineitä

sitoutumaan aktiivisesti ja määrätietoisesti afrikkalaisen sikaruton hävittämiseen Euroopasta Euroopan komission ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) johdolla.

| 12. | kehottaa lisäämään määrärahoja, jotka on suunnattu sidosryhmien koulutukseen ja niille tiedottamiseen, jotta voidaan parantaa yleistä tietoisuutta taudista, sen ennaltaehkäisystä ja hävittämisestä, sillä afrikkalainen sikarutto on valtava uhka maaseudun kehitykselle, paikallis- ja aluetaloudelle, ympäristölle, eläintuotannolle ja sitä kautta ihmisille ja erityisesti kansanterveydelle. |
| --- | --- |

12.

| 13. | kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia levittämään tietoa tarvittavien varotoimenpiteiden toteuttamisesta taudin leviämisen estämiseksi ja jatkamaan yhteistyötä bioturvallisuuden edistämiseksi erityisesti pienillä tiloilla sekä tiivistämään yhteistoimintaa entisestään, jos taudinpurkauksia ilmenee raja-alueilla. Nämä tiedot on jaettava kaikille sikojen omistajille ja kaikille muille, villisikojen kanssa kosketuksissa oleville. |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa metsästäjiä tehostamaan villieläinten epidemiologista seurantaa tartunta-alueilla ja lisäämään metsästystä siellä, missä villisikoja on liikaa. Komitea korostaa, että ihmiset ja ennen kaikkea metsästäjät voivat aiheuttaa taudin leviämisen, vaikka eivät itse voisikaan sairastua, seuraavilla tavoilla:






  — | kaikki kosketukset tartunnan saaneisiin eläviin ja kuolleisiin eläimiin (ruhoihin) |
| --- | --- | --- |

14.

—

kaikki kosketukset tartunnan saaneisiin eläviin ja kuolleisiin eläimiin (ruhoihin)

| — | kosketukset viruksen saastuttamiin esineisiin (esim. vaatteet, ajoneuvot, muut varusteet) |
| --- | --- |

—

kosketukset viruksen saastuttamiin esineisiin (esim. vaatteet, ajoneuvot, muut varusteet)

| — | eläinten ruokkiminen lihalla tai lihatuotteilla, jotka ovat peräisin sairastuneista eläimistä (esim. makkara tai kypsentämätön liha), tai saastunutta lihaa sisältävillä jätteillä (esim. keittiöjäte, ruokajäte, eläimenosat mukaan luettuina). |
| --- | --- |

—

eläinten ruokkiminen lihalla tai lihatuotteilla, jotka ovat peräisin sairastuneista eläimistä (esim. makkara tai kypsentämätön liha), tai saastunutta lihaa sisältävillä jätteillä (esim. keittiöjäte, ruokajäte, eläimenosat mukaan luettuina).

| 15. | toteaa, että taudin torjunnan tehokkuus riippuu pääasiassa villisikakannan koosta. Tästä syystä olisi toteutettava toimenpiteitä villisikakantojen karsimiseksi asianomaisilla alueilla alueellisesti sopivan kokoisiksi. Olisi edistettävä maatalous- ja ympäristöalan yhteistyöohjelmia (metsästyksen hallinta, lisäruokinnan kieltäminen edellyttäen, että syöttien käyttö ei ole tarpeen metsästyksessä, maatalouskäytännöt), jotka on räätälöity kunkin jäsenvaltioiden erityistilanteen mukaan. |
| --- | --- |

15.

| 16. | arvostaa Euroopan komission tähänastista työtä afrikkalaisen sikaruton hävittämiseksi ja ehdottaa samalla, että komissio suunnittelisi tämän alan toimintaan uusia avustuksia, myös uuden Horisontti Eurooppa -puiteohjelman nojalla, sillä kaikki afrikkalaiseen sikaruttoon liittyvät tarjouspyynnöt Horisontti 2020 -puiteohjelman nojalla ovat nyt päättyneet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että afrikkalaisen sikaruton uhreiksi joutuneille tiloille on annettava erityistä EU-tukea, joka olisi toteutettava seuraavin tavoin:






  a) | menetetyn karjan arvon hyvittäminen lisäedellytyksiä asettamatta |
| --- | --- | --- |

17.

a)

menetetyn karjan arvon hyvittäminen lisäedellytyksiä asettamatta

| b) | aiempaan tilanteeseen perustuvan tukimaksumekanismin soveltaminen viiden vuoden ajan tuotannon loppumisesta, kun syynä on karjan tuhoutuminen |
| --- | --- |

b)

aiempaan tilanteeseen perustuvan tukimaksumekanismin soveltaminen viiden vuoden ajan tuotannon loppumisesta, kun syynä on karjan tuhoutuminen

| c) | taloudellinen tuki tilan uudelleensuuntaamiseen toiselle tuotannonalalle |
| --- | --- |

c)

taloudellinen tuki tilan uudelleensuuntaamiseen toiselle tuotannonalalle

| d) | tuki kattavien bioturvaamisjärjestelmien asentamiseksi tiloille, jotka jatkavat sianlihantuotantoa ja siankasvatusta, sekä kriisitilanteessa määrättävistä toimenpiteistä (kuten tarkastuksista ja kuljetusmääräyksistä) aiheutuvien taloudellisten rasitteiden yhteydessä |
| --- | --- |

d)

tuki kattavien bioturvaamisjärjestelmien asentamiseksi tiloille, jotka jatkavat sianlihantuotantoa ja siankasvatusta, sekä kriisitilanteessa määrättävistä toimenpiteistä (kuten tarkastuksista ja kuljetusmääräyksistä) aiheutuvien taloudellisten rasitteiden yhteydessä

| e) | tuki sianlihantuottajille ja siankasvattajille sianlihamarkkinoiden epävakauden vuoksi aiheutuneiden tulonmenetysten johdosta |
| --- | --- |

e)

tuki sianlihantuottajille ja siankasvattajille sianlihamarkkinoiden epävakauden vuoksi aiheutuneiden tulonmenetysten johdosta

| f) | tuki tiloille, jotka haluavat lisätä sianlihantuotantoa ja soveltaa bioturvallisuusjärjestelyjä tiloillaan |
| --- | --- |

f)

tuki tiloille, jotka haluavat lisätä sianlihantuotantoa ja soveltaa bioturvallisuusjärjestelyjä tiloillaan

| g) | tuki tiloille, jotka kärsivät afrikkalaisen sikaruton vuoksi kasvintuotannolle asetetuista rajoituksista |
| --- | --- |

g)

tuki tiloille, jotka kärsivät afrikkalaisen sikaruton vuoksi kasvintuotannolle asetetuista rajoituksista

| h) | tuki tiloille, jotka ovat harjoittaneet omaa teurastusta ja pienimuotoista tuotantoa |
| --- | --- |

h)

tuki tiloille, jotka ovat harjoittaneet omaa teurastusta ja pienimuotoista tuotantoa

| i) | kaikista villisianraadoista huolehtiminen yhteiskunnan kustannuksella. |
| --- | --- |

i)

kaikista villisianraadoista huolehtiminen yhteiskunnan kustannuksella.

| 18. | on huolissaan ASF-viruksen leviämisestä edelleen ja kehottaa Euroopan komissiota jatkamaan ponnistelujaan ja seuraamaan ja arvioimaan afrikkalaisen sikaruton torjuntatoimia EU:n tasolla huolehtien paikallis- ja alueviranomaisten osallistumisesta. |
| --- | --- |

18.

Bryssel 9. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LÁMBERTZ

---

(1)  EUVL L 189, 27.6.2014, s. 1.

1

---

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/65

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Laiduntalous”

(2020/C 39/14)

| Esittelijä | : | Jacques BLANC (FR, EPP) La Canourguen kunnanjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Jacques BLANC (FR, EPP) La Canourguen kunnanjohtaja

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | katsoo, että laiduntoiminnan turvaaminen on olennainen edellytys sille, että maataloutta harjoitetaan jatkossakin kaikilla alueilla ja maaseutuverkosto säilyy elinvoimaisena Lissabonin sopimukseen kirjatun alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen mukaisesti. Lisäksi se on välttämätöntä ympäristö- ja ilmastotavoitteiden sekä biologisen monimuotoisuuden suojeluun liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että laiduntoiminnan jatkamista uhkaavat monenlaiset vaikeudet, joita ei voida asettaa tärkeysjärjestykseen ja jotka vaikuttavat eri tavoin eri alueilla mutta joista jotkin voivat yksistään uhata sen tulevaisuutta: vaikeus ottaa huomioon laiduntalouden erityisluonne yhteisen maatalouspolitiikan tukia jaettaessa (laitumet, joilla kasvaa pensaita ja puita, liikkuvuus, yhteislaitumet jne.), taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vaikeudet, kilpailu maasta, osaamisen siirtämiseen liittyvät vaikeudet, ympäristökysymyksistä johtuvat laiduntamisen käytännön järjestelyjä koskevat rajoitukset, kilpailu laidunmaiden muiden käyttäjien ja erityisesti vapaa-ajan käytön kanssa sekä suurpetojen aiheuttama uhka karjalle. |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää, että laiduntalous ja laajaperäinen ja kestäväpohjainen karjankasvatus otetaan paremmin huomioon, kun YMP:n tukia suunnataan, sillä ne edistävät muita aloja paremmin alueiden tasapainoista kehitystä ja auttavat saavuttamaan ympäristö- ja ilmastotavoitteet, kuten YMP:n uudistuksesta annettuun komitean lausuntoon sisältyvissä suosituksissa on todettu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen Euroopan parlamentin AGRI-valiokunnan ehdotukseen, jonka tarkoituksena on muuttaa jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laatimien strategiasuunnitelmien tuesta annettuun asetukseen sisältyvää YMP:n strategiasuunnitelmia käsittelevää 4 artiklaa niin, että laidunmaat, joilla kasvaa pensaita ja puita, luetaan maataloustuotantoalueiksi, jotka ovat oikeutettuja perustukeen. Komitea pyytää kuitenkin muuttamaan artiklan lopullista sanamuotoa niin, että siihen sisällytetään sellainen laidunmaan käsite, jonka mukaan laidunmaalla voi (esimerkiksi puiden juurella) kasvaa tai olla kasvamatta ruohokasveja. Laidunmaan aseman ja tukikelpoisuuden selkeyttämiseksi on nimittäin varmistettava, että laidunmaa katsotaan maatalousmaaksi, joka ei kuitenkaan ole pysyvää nurmea. Laidunmaalle olisi vahvistettava pysyvästä nurmesta erillinen määritelmä, johon ei sisälly vaatimusta ruohokasveista. Pysyvät nurmet ja laidunmaat voisivat yhdessä muodostaa käsitteen ”pysyvät laitumet”. |
| --- | --- |

4.

| 5. | suosittaa, että käytössä oleva laidunmaa luetaan kokonaisuudessaan maataloustuotantoalueeksi vakaassa ja turvatussa sääntelykehyksessä, jossa asetetaan muiden tuotannonalojen tapaan YMP:n tuille tosiasiallinen enimmäismäärä. |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että laidunkasvatuksessa, jossa hyödynnetään kulloinkin käytettävissä olevia luonnonympäristön resursseja karjan ruokkimiseen, tarvitaan joustonvaraa ja turvamarginaaleja sään vaihteluista selviämiseksi. Kasvattajat tarvitsevat siksi ”puskurialueiksi”luokiteltuja maita, joita ei voida käyttää joka vuosi tai joita laidunnetaan hyvin vaihtelevasti mutta jotka ovat välttämättömiä kausiluonteisen kuivuuden varalta. Nämä ovat yleensä nummialueita, tulvatasankoja ja metsäalueita. Käynnissä oleva ilmastonmuutos lisää tällaisten alueiden tarvetta. Ensimmäiseen pilariin sisältyvissä järjestelyissä, joiden nojalla laidunmaiden tukikelpoisuus tunnustetaan, olisi todettava näiden alueiden asema ja turvattava niiden käyttöön liittyvä oikeusvarmuus ottaen huomioon, että alueita ei käytetä joka vuosi eikä käyttöä voida ennakoida YMP-hakemuksen jättämispäivänä. Laiduntaloudessa kehitetään myös agroekologisia ekosysteemipalvelujen vaihtokäytäntöjä, kun siinä hyödynnetään täydentävänä ratkaisuna muihin käyttötarkoituksiin varattuja maita, kuten viini- ja hedelmätarhoja. Näin voidaan vähentää tuotantopanoksia ja koneellisia menetelmiä. EU-politiikassa olisi tunnustettava nämä menetelmät, joissa kasvattaja hyödyntää toisen viljelijän ilmoittamia maa-aloja, kannustettava kehittämään niitä ja tarjottava oikeusvarmuuden takaavia ratkaisuja niitä varten. Laiduntaloudessa kehitetään myös metsätalouteen yhteydessä olevia käytäntöjä – nk. metsälaiduntalous –, joista hyötyvät vastavuoroisesti niin metsänhoitaja kuin maataloustuottajakin. EU-politiikassa olisi tunnustettava tällainen maa-alojen yhteiskäyttö ja nämä menetelmät, jotka ovat tiettyjen edellytysten täyttyessä erityisen hyödyllisiä metsäpalojen torjumiseksi ja karjankasvatuksen mukauttamiseksi ilmastonmuutokseen ja joissa otetaan huomioon metsän uusimis- ja tuotantotarpeet, ja kannustettava käyttämään niitä. |
| --- | --- |

6.

| 7. | kannattaa Euroopan parlamentin ENVI-valiokunnan ehdotusta, joka koskee jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laatimien strategiasuunnitelmien tuesta annettua asetusta ja jonka tarkoituksena on määrittää tilakohtaiset eläintiheysrajat ja rajoittaa sellaisille tiloille myönnettävää tukea, joiden tapauksessa nämä rajat ylittyvät. |
| --- | --- |

7.

| 8. | on tyytyväinen Euroopan parlamentin AGRI-valiokunnan ehdotukseen muuttaa edellä mainitun asetuksen 68 artiklaa siten, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahastosta) voidaan jatkossakin tukea koirien hankkimista karjan suojelemiseksi luontotyyppidirektiivin nojalla suojelluilta suurpedoilta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | pyytää, että velvoitetaan jäsenvaltiot, joissa on vuoristoa, toteuttamaan yhdennettyä vuoristoaluepolitiikkaa, johon käytetään kohdennetusti merkittävä osa saatavilla olevista välineistä (luonnonhaittatuki, toisen pilarin mukainen epäsuotuisten alueiden tuki, erityinen vuoristoalueiden alaohjelma) ja osoittamaan tähän näiden alueiden tärkeyden tasalla olevat määrärahat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | pyytää Euroopan unionia tunnustamaan vuoristoalueiden ja Välimeren alueen karjankasvattajien ja metsänomistajien, jotka ovat biodiversiteettipaneelin (IPBES) määritelmän mukaisia paikallisia asiantuntijoita, tuottamat ekosysteemipalvelut ja myöntämään näistä koko väestön hyvinvointia edistävistä ekosysteemipalveluista oikeudenmukaisen korvauksen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | toivoo, että jokaisella jäsenvaltiolla olisi mahdollisuus soveltaa joitakin ensimmäisen pilarin (ekojärjestelmät) ja toisen pilarin toimenpiteitä koko maansa laidunalaan eikä vain tukikelpoiseen maa-alaan. Tiettyjä tukia, esimerkiksi metsäpalojen torjuntatoimenpiteiden kaltaisten paikallistason maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteiden tukia, olisi voitava maksaa koko fyysisestä pinta-alasta. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ehdottaa, että luonnonhaittakorvausten tulee olla pakollisia niille jäsenvaltioille, joissa niitä voidaan soveltaa, jotta pystytään tukemaan maatalouden jatkumista epäsuotuisilla alueilla ja haitta-alueilla. |
| --- | --- |

12.

| 13. | kannustaa jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisyhteisöjä rahoittamaan investointeja, jotka kohdistuvat laidunalueille, joille ei useissa tapauksissa ole koneilla pääsyä. Infrastruktuurin luominen (paimenten majoitustilat, kokoomatarhat, aitaukset, vesipisteiden järjestäminen jne.) ja kunnossapito- tai raivaustyöt ovat välttämättömiä alueiden kestävän hoidon varmistamiseksi. |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää tarpeellisena tukea viljely- ja laidunmaan paikallista hallinnointi- ja kehittämistoimintaa. Jos maa-ala on monien omistajien omistuksessa, soveltuvan maanomistajaorganisaation perustaminen on välttämätöntä dynaamisen laiduntalouden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

14.

| 15. | kannustaa jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisyhteisöjä parantamaan laiduntaloutta harjoittavien kasvattajien mahdollisuuksia saada käyttöönsä maata muun muassa monivuotisin erityissopimuksin, joilla taataan yksinomainen laidunkäyttöoikeus kasvattajille tai käyttäjäryhmille. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kannustaa jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisyhteisöjä luomaan tukijärjestelmiä, jotka soveltuvat yhteishoitokäytäntöihin. Laiduntaloutta harjoittavat kasvattajat ovat laidunmaan hyödyntämiseen tarvittavan infrastruktuurin ja henkilöresurssien saamiseksi joutuneet jo hyvin varhain kehittämään omaperäisiä yhteisorganisaatiomalleja, joilla säännellään maan käyttötapoja omistusjärjestelyihin puuttumatta. Niiden puitteissa on mahdollista koota laidunkäyttöä varten yksityisiä ja kunnallisia maita samaan alueelliseen kokonaisuuteen, jota hallinnoi yksi taho. Niillä turvataan suhteet hallintoon ja erilaisiin kumppaneihin ja käyttäjiin. |
| --- | --- |

16.

| 17. | pyytää EU:ta edistämään edelleen laatumerkkien mukaisten maataloustuotteiden kehittämistä ja luomaan lisäarvoa myöntämällä suojan laadukkaille laidunkasvatuksesta peräisin oleville maatalouselintarvikkeille. Jäsenvaltioita tulee erityisesti kannustaa ottamaan käyttöön vapaaehtoinen laatumerkintä ”vuoristoalueiden tuote”, jota ei useimmissa maissa ole vieläkään otettu käyttöön, vaikka se on hyväksytty vuonna 2014. |
| --- | --- |

17.

| 18. | vaatii, että merkintä ”laiduntilan maitoa, juustoa tai lihaa”varataan tuotteille, jotka on saatu sellaisista eläimistä, jotka saavat laitumelta yli 80 prosenttia ravinnostaan laidunkaudella. |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa, että karjankasvattajat joutuvat käymään epäreilua kilpailua eurooppalaisen laiduntalouden tulevaisuutta uhkaavia halpoja tuontituotteita vastaan. EU joutuu hyvittämään tätä kilpailutilannetta laiduntalouden tukimaksuin, kuten muillakin tuotannonaloilla. Komitea pyytää EU:ta käyttämään koko painoarvonsa maailman suurimpana elintarvikkeiden tuojana ja viejänä kansainvälisen maatalouskaupan sääntöjen (WTO, 1994) muuttamiseksi kohti oikeudenmukaisempia ja yhteisvastuullisempia kauppasuhteita, kuten on todettu komitean lausunnossa vuoden 2020 jälkeisestä YMP:stä. |
| --- | --- |

19.

| 20. | suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin alullepanemaan ja tukemaan pilottihankkeeseen, jossa on tarkoituksena luoda sutta, karhua, ahmaa ja ilvestä käsitteleviä alueellisia foorumeita konfliktitilanteiden ratkaisemiseksi. Komitea pyytää, että niissä tunnustetaan saalistajista ja karjan suojelemisesta aiheutuvat seuraukset täydessä laajuudessaan, vastataan näihin seurauksiin asianmukaisten hallintasuunnitelmien avulla ja keskustellaan kaikista laillisista ratkaisuista, myös pyynnin sallimisesta varoittavan vaikutuksen tehostamiseksi, ja panee merkille, että joillakin alueilla on koottu keskustelufoorumeja myös omasta aloitteesta. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa tekemään valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä laiduntalouden hyväksi, jotta vältytään epävakautta aiheuttavilta ristiriitaisilta toimenpiteiltä, jotka eivät sovellu Euroopan alueelle kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

21.

| 22. | pyytää, että biologista monimuotoisuutta koskevan strategian rahoittamiseksi perustetaan uusi, erillinen lajiensuojelurahasto. Rahastosta olisi maksettava suurpetojen aiheuttamien vahinkojen korvaukset, joiden kustannukset ovat jyrkässä kasvussa, sekä laidunkarjan suojelukulut, joihin saattaa huveta yhä suurempi osa tuntuvien leikkausten kohteena muutenkin olevista maaseuturahaston varoista. Jos uutta rahastoa ei perusteta, tähän on käytettävä rahoitusvälineitä, joita on jo olemassa tilanteen mukaan alueellisella ja ainakin valtiollisella ja EU:n tasolla (maaseuturahasto mukaan lukien). |
| --- | --- |

22.

| 23. | pyytää komissiota arvioimaan tarvetta tarkistaa luontotyyppidirektiiviä vuonna 2020 julkaistavan seuraavan luonnontilaa käsittelevän katsauksen pohjalta ottaen huomioon luontoa, ihmisiä ja taloutta koskevan toimintasuunnitelman tulokset sekä eri lajien kantojen ja elinympäristöjen suojelutason. Luontotyyppidirektiivin mahdollisen tarkistamisen yhteydessä olisi tarkasteltava mahdollisuutta muuttaa jatkossa liitteitä komitologiamenettelyllä, jotta voitaisiin reagoida nopeammin tiettyjen kantojen kehitykseen ja joko alentaa tai nostaa suojeluasemaa maa- tai aluekohtaisesti, jos se on perusteltua suojeltujen kantojen positiivisen tai negatiivisen kehityksen ja laiduntamiseen kohdistuvan uhan vuoksi. |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa komissiota sisällyttämään tieteellisiin tutkimuksiin enemmän maataloustieteellisiä ja kotieläintieteellisiä näkökulmia poliittisen päätöksenteon tueksi. Tutkimusten on perustuttava parhaaseen saatavilla olevaan luonnontieteelliseen, maataloustieteelliseen ja yhteiskuntatieteelliseen tietoon ja riittävän laajaan kokemuspohjaan ja riittävän pitkiin ajanjaksoihin, jotta ne voivat ohjata julkista politiikkaa. Erityisesti on tarpeen kuvata tarkasti laiduntamiseen ja suurpetoihin keskittyvien tapaustutkimusten olosuhteet, jotta voidaan ymmärtää paikallinen tilanne ja hahmottaa, missä määrin esimerkit karjan suojelusta ja suurpetojen hallinnasta ovat toimivia ja niitä voidaan käyttää yhteisen pohdinnan ja suuntaviivojen pohjana muilla alueilla, ja jotta vaikeuksista ja epäonnistumisista voidaan ottaa opiksi. Näin voidaan paremmin mukauttaa EU:n tekstejä ja tarvittavia toimenpiteitä käytännön olosuhteisiin ja hallita paremmin eri lajeja, erityisesti susia. |
| --- | --- |

24.

| 25. | pyytää komissiota tukemaan tutkimusta, jossa keskitytään laiduntaloudesta ja laiduntavasta karjasta peräisin olevien tuotteiden aistinvaraisten ominaisuuksien tunnistamiseen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | pyytää, että EU kehittäisi kunnianhimoisen metsäpalojen torjuntapolitiikan, jossa kannustetaan lisäämään laidunkarjan läsnäoloa metsissä ja nummilla. Tämä edellyttää ensin näiden alueiden tunnustamista tuotantoalueiksi, kuten edellä on todettu. |
| --- | --- |

26.

| 27. | suhtautuu myönteisesti Unescon EU:ta koskevaan kulttuuriperintöhankkeeseen, jossa on tarkoituksena hyödyntää maailmanperintöasemaa Euroopan maaseutualueiden taloudellisen ja sosiaalisen kestävyyden vahvistamiseen, ja kehottaa EU:n toimielimiä tukemaan aloitetta. Laidunmaisemat kuuluvat nimittäin maailmanperintöluetteloon paitsi kulttuurimaisemina myös historiallisina ympäristöinä tai edustavina maisemina kalliokohteissa, ja tämä lisää alueiden houkuttelevuutta matkailukohteina. |
| --- | --- |

27.

| 28. | pyytää EU:ta edistämään laiduntalouden ammatteja. Valtioiden tulisi antaa enemmän arvoa laidunkasvattajien, kuten paimentyöntekijöiden, tekemälle työlle ja parantaa tämän ammatin tunnettuutta maatalousalalla ja sen ulkopuolella. Osaamisen siirtoa helpottaisivat parempi koulutus, jossa käsiteltäisiin muun muassa eläinten käyttäytymistä laitumella ja niiden terveydestä huolehtimista mutta myös karjan suojelua ja vartijakoirien ohjausta, sekä mentorijärjestelyjen luominen kokeneiden alan ammattilaisten kanssa. Kannustimia, joita olisi kehitettävä laajemmin, ovat myös paimenten elin- ja työolojen parantaminen niin vuoristoniityillä kuin tilalle kuuluvilla laitumilla erityisesti Välimeren alueella, investoinnit infrastruktuuriin, jonka avulla heille turvataan kunnolliset elinolot ja asianmukaiset työolot sekä työehtosopimusten laatiminen ja työpaikkapörssien perustaminen kausityöntekijöiden löytämiseksi. Alueiden komitea on suositellut maaseutualueiden innovoinnista ja uudenaikaistamisesta antamassaan lausunnossa muun muassa ammatillisen koulutustarjonnan nykyaikaistamista maaseutualueilla ja sen mukauttamista maailmanlaajuiseen kilpailutilanteeseen ja paikallisten yritysten tarpeisiin sekä maaseutualueilla tarjottavaan ammatilliseen koulutukseen suunnattujen ESR:n varojen korottamista, sillä ne ovat tällä hetkellä hyvin alhaiset. |
| --- | --- |

28.

Bryssel 9. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/68

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tutkimusinfrastruktuurit – eurooppalaisen tutkimusalueen tulevaisuus alueellisesta ja rajatylittävästä näkökulmasta”

(2020/C 39/15)

| Esittelijä | : | Eamon DOOLEY (IE, Renew Europe), Offalyn kreivikunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Eamon DOOLEY (IE, Renew Europe), Offalyn kreivikunnanvaltuuston jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto

| 1. | panee tyytyväisenä merkille Euroopan komission yleisen lähestymistavan tutkimusinfrastruktuurin keskeisen roolin määrittämiseen tietämyksen ja teknologian edistämisessä. Tutkimusinfrastruktuurit ja niiden käyttö ovat ratkaisevassa asemassa eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämisessä. Komitea tukeekin Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumia (ESFRI), jolla on tärkeä rooli tutkimusinfrastruktuuria koskevassa poliittisessa päätöksenteossa EU:ssa ja joka auttaa luomaan tieteen alan eurooppalaiset sisämarkkinat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että tutkimusinfrastruktuurit ovat erittäin alueellisia. Ne ovat ratkaisevan tärkeitä alueellisen kehityksen kannalta, sillä tieteellisten selvitysten toteuttamisen lisäksi ne vaikuttavat koulutusjärjestelmiin ja tuottavat markkinoihin ja yhteiskuntaan liittyviä etuja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille, että ESFRIn strategisen etenemissuunnitelman mukaan koko Euroopan etua koskevat tutkimusinfrastruktuurit tukevat eri tieteen alojen tutkimusyhteisöjen pitkän aikavälin tarpeiden täyttämistä Euroopassa, ja pitää myönteisenä sitä, että etenemissuunnitelmassa tutkimusinfrastruktuureihin investointia pidetään yhtenä keinona lisätä alueellista kilpailukykyä ja samalla eri jäsenvaltioiden ja alueiden välistä koheesiota. |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että tutkimusinfrastruktuurit ovat keskeisessä asemassa, kun pyritään ratkaisemaan ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyviä maailmanlaajuisia haasteita, jotka vaikuttavat yhteiskuntaamme kaikilla tasoilla: paikallisesti, alueellisesti, kansallisesti, Euroopan laajuisesti sekä maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | toistaa lisäksi AK:n aiempien lausuntojen päätelmän, jonka mukaan paikallis- ja alueviranomaiset ovat avainasemassa tehokkaiden innovaatioekosysteemien toteuttamisessa, etenkin kun ne voivat älykkään erikoistumisen strategioiden kehittämisen myötä määrittää alueelliset tutkimuspainopisteensä (1). |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että EU:ssa on kehitetty onnistunut keskipitkän ja pitkän aikavälin visio johdonmukaisen tutkimusinfrastruktuuriekosysteemin kehittämisestä. Ekosysteemissä edistetään olemassa olevien infrastruktuurien välistä yhteistyötä ja samaan aikaan suunnitellaan ESFRIn määrittämien seuraavan sukupolven tutkimusinfrastruktuurien luomista ja kehittämistä. |
| --- | --- |

6.

| 7. | on yhtä mieltä Eurooppa-neuvoston päätelmien kanssa siitä, että hyvin toimiva eurooppalainen tutkimusalue edistää huomattavasti eurooppalaisen tutkimus- ja innovointiekosysteemin tehokkuutta ja vaikuttavuutta, ja panee merkille jäsenvaltioiden ja Euroopan komission tiiviin yhteistyön merkityksen eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistamisessa erityisesti päärahoitusvälineenä toimivan Horisontti Eurooppa -ohjelman kautta (2). Komitea pitää kuitenkin valitettavana, että neuvosto ei ota riittävästi huomioon paikallis- ja alueviranomaisten roolia tässä prosessissa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää huolestuttavana, että eurooppalaisella tutkimusalueella on yhä tutkimusinfrastruktuureihin liittyviä ongelmia, jotka johtavat puutteelliseen täytäntöönpanoon ja heikentävät siten mahdollisia hyötyjä ja tehokkuutta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee tyytyväisenä merkille komission talousarviomäärärahoja koskevan ehdotuksen, jossa kaudelle 2021–2027 tieteen, tutkimuksen ja innovaatioiden alalle on kohdistettu 100 miljardia euroa näiden puutteiden korjaamiseksi. Samaan aikaan komitea on huolissaan siitä, että eriarvoisuuden riski tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta hyötyvien kaupunkien ja alueiden, joiden määrärahat kasvavat, ja muiden kaupunkien ja alueiden välillä kasvaa, sillä viimeksi mainitut joutuvat kärsimään koheesiopolitiikan määrärahojen alenemisen seurauksista (3). |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa lisäksi, että eurooppalaisen lisäarvon osoittaminen on ratkaisevan tärkeää kaikissa EU:n poliittisissa toimissa, erityisesti kun otetaan huomioon, että näitä politiikkoja tarkkaillaan yhä tiiviimmin. Komitea panee merkille, että tuoreet analyysit ovat osoittaneet, että vaikka eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen edistyy, se tapahtuu aiempaa hitaammin ja jäsenvaltioiden välillä on edelleen suuria eroja sekä suoritustasossa että kasvuvauhdissa (4). Komitea painottaakin tarvetta tiedottaa nykyistä paremmin eurooppalaisen tutkimus- ja innovointitoiminnan vaikutuksesta vankkojen ja selkeiden tilastojen avulla. |
| --- | --- |

10.

Eurooppalaiseen tutkimusalueeseen liittyvät haasteet alueellisesta ja rajatylittävästä näkökulmasta

| 11. | pitää valitettavana, että julkisyhteisöjen osoittama tutkimusrahoitus on pysynyt noin 2,03 prosentissa vuosina 2014–2016 (5). Tämä osoittaa, että tutkimukseen ja kehitykseen (t&k) suunnattu kansantulon osuus on yhä alempi kuin vuonna 2002 asetettu Barcelonan tavoite, 3 prosenttia bruttokansantuotteesta, ja että vähemmän kuin prosentti t&k-toimintaan suunnatusta kansallisesta rahoituksesta on käytetty kansainväliseen tutkimukseen (6). |
| --- | --- |

11.

| 12. | on tämän lisäksi huolissaan siitä, että t&k-bruttomenojen epätasapaino näkyy myös alueellisella tasolla, sillä 281:stä NUTS 2 -alueesta vain 31 aluetta ilmoitti yli EU:n asettaman 3 prosentin tavoitteen mukaisista t&k-investoinneista vuonna 2015, ja Euroopassa on havaittavissa tietyillä alueilla selkeitä tutkimusintensiivisiä keskittymiä. Nämä alueet sijoittuvat enimmäkseen Saksaan, Itävaltaan, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Ruotsiin, Belgiaan, Tanskaan, Ranskaan ja Suomeen (7). |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa ilmenee myös eroja Horisontti 2020 -puiteohjelmasta peräisin olevan rahoituksen ja ERI-rahastojen piirin kuuluvien t&k-investointien jakautumisen välillä. EU13-jäsenvaltiot ovat ERI-rahoituksen pääasiallisia saajia, ja Horisontti 2020 -puiteohjelmassa käyttöön otettu huippuosaamista koskeva kriteeri on johtanut siihen, että rahoitus sekä tutkimus- ja innovointivalmiudet keskitetään pääasiassa EU15-jäsenvaltioihin, mikä kasvattaa innovaatiokuilua EU15- ja EU13-jäsenvaltioiden välillä (8). |
| --- | --- |

13.

| 14. | varoittaa, että pitkän aikavälin kestävyys on myös yksi tutkimusinfrastruktuurien keskeisistä haasteista. Se on haasteena etenkin laajoille yleiseurooppalaisille infrastruktuureille, joiden rakentaminen, ylläpitäminen ja käyttäminen on erittäin kallista. Niiden rakennuskustannukset ovat usein yli miljardi euroa ja vuosittaiset käyttökustannukset yltävät noin 10 prosenttiin rakennuskustannuksista. Koska tutkimukseen osoitetut kansalliset määrärahat yleensä vastaavat näitä kustannuksia tai ylittävät ne, niiden pitkän aikavälin kestävyys on edelleen haaste (9). |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että tutkimusinfrastruktuurien saatavuuteen liittyvät kustannukset voivat olla esteenä tutkijoille varsinkin rajatylittävissä tilanteissa ja näin ollen rajoittaa tieteellistä edistymistä. |
| --- | --- |

15.

| 16. | varoittaa, että erityisesti voidakseen vastata merkittäviin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen, tutkimusinfrastruktuurien on pystyttävä integroitumaan lähellä sijaitsevien tutkimusinfrastruktuurien kanssa, jolloin voidaan jakaa paremmin tietämystä ja edistää monialaista tutkimusta. Tältä osin digitaalinen tutkimusinfrastruktuuri on olennaisen tärkeä, ja AK tukeekin tiedon avoimen saatavuuden lisäämistä eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen avulla. |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että henkilöresurssit ovat tärkeä tekijä tutkimusinfrastruktuureissa. Henkilöstöpolitiikka ja -hallinto määrittävät rekrytoitavan henkilöstön laadun ja määrän ja ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa tutkimusinfrastruktuurien asianmukainen täytäntöönpano, toiminta ja vaikutus (10). Tämän vuoksi esimiesten taitojen kehittäminen ja liikkuvuus ja tutkimusinfrastruktuurien käyttäjien taitojen kehittäminen ovat ratkaisevassa asemassa. |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää huolestuttavana, että tutkimuksen ja innovoinnin infrastruktuurien vaikutus teollisuuteen ja yhteiskuntaan on yhä vähäistä. Komitea on kuitenkin tietoinen komission pyrkimyksistä muuntaa eurooppalainen tieteellinen asiantuntemus markkinakelpoisiksi tuotteiksi ja palveluiksi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa, että tutkimusinfrastruktuurien on palveltava teollisuuden tarpeita, jotta ne vaikuttaisivat yhteiskuntaan laajemmin. Näin ollen tehokkaan, yhteenliitetyn tutkimusinfrastruktuurien ekosysteemin olisi pystyttävä vastaamaan monimutkaisiin ongelmiin useilla eri aloilla. |
| --- | --- |

19.

| 20. | on tietoinen, että olemassa olevista ja tulevista tutkimusinfrastruktuureista sekä niissä toteutettavista tutkimus- ja kehityshankkeista olisi jaettava entistä paremmin tietoa kansalaisille osana EU:n viestintää unionin kansalaisilleen tuottamista hyödyistä. |
| --- | --- |

20.

Tutkimusinfrastruktuurit: poliittiset suositukset

| 21. | kehottaa uutta komissiota valvomaan edelleen, että jäsenvaltiot ja alueet täyttävät velvollisuutensa ja osoittavat 3 prosenttia bruttokansantuotteestaan t&k-toimintaan kuluvan vuosikymmenen loppuun mennessä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa painokkaasti komissiota esittämään tätä varten pikaisesti Eurooppa 2020 -strategian seuraajan, jonka tulisi sisältää määrällisiä tavoitteita myös tutkimuksen ja kehittämisen alalla. |
| --- | --- |

22.

| 23. | katsoo, että on tarpeen vahvistaa edelleen yhteisiä pyrkimyksiä kaikilla tasoilla ja uudistaa kansallisia ja alueellisia tutkimus- ja innovointijärjestelmiä, jotta voidaan toteuttaa hyvin toimiva eurooppalainen tutkimusalue ja tukea huippuosaamisen jakamista synergisesti. Tämän vuoksi komitea on yleisesti samaa mieltä komission ehdotuksista viedä eteenpäin uusia aloitteita, joilla parannettaisiin tutkimusinfrastruktuurien tehokkuutta ohjelmakaudella 2021–2027, mukaan lukien aloitteet seuraavista aiheista: alueellisten rahastojen hyödyntäminen, uudistusten toteuttamisen tukiväline ja Horisontti Eurooppa -ohjelma, johon kuuluu eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistamiseen kohdistuva pilari (11). |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että tutkimusinfrastruktuurit luovat alueellisia mahdollisuuksia kilpailla EU:n tutkimusinfrastruktuuri-investoinneista, minkä ansiosta tutkimusinfrastruktuureissa voi kehittyä innovaatiokeskittymiä. Komitea toteaa, että tutkimusinfrastruktuurien pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi niiden koko elinkaaren ajalle tarvitaan erityisiä rahoitusmalleja, joilla voidaan ratkaista rahoituspuutteita silloin, kun eurooppalaiset, kansalliset tai muut rahoituslähteet eivät riitä. Erityisiä budjettikohtia tarvitaan etenkin






  — | rakentamista tai käyttöönottoa edeltävien vaiheiden rahoittamiseen |
| --- | --- | --- |

24.

—

rakentamista tai käyttöönottoa edeltävien vaiheiden rahoittamiseen

| — | tutkimusinfrastruktuurien käynnissä olevien toimien rahoittamiseen |
| --- | --- |

—

tutkimusinfrastruktuurien käynnissä olevien toimien rahoittamiseen

| — | henkilöresurssien, eli henkilöstön palkkojen, rekrytoinnin, säilyttämisen ja kouluttamisen, rahoittamiseen. |
| --- | --- |

—

henkilöresurssien, eli henkilöstön palkkojen, rekrytoinnin, säilyttämisen ja kouluttamisen, rahoittamiseen.

Tässä yhteydessä voitaisiin käyttää aiempaa luovemmin ERI-rahastovaroja, Interreg-ohjelmaa ja Euroopan investointipankin puitteita ja lainoja, mutta hyödyntää myös muun muassa Erasmus+-, Digitaalinen Eurooppa- ja COSME-ohjelmia, Verkkojen Eurooppa -välinettä ja Life-ohjelmaa ja mahdollisesti yhteisrahoitusmallin mukaisesti yhdessä kansallisten tutkimusrahastojen kanssa. Tämä on ratkaisevan tärkeää tutkimusinfrastruktuurien pitkän aikavälin kestävyyden kannalta.

| 25. | tukee lisäksi huippuosaamisen levittämiseen ja laajempaan osallistumiseen (12) tähtäävää lähestymistapaa sekä EU:n valtiontukisääntöjen muuttamista aiempaa tutkimus- ja innovaatioystävällisemmiksi, jotta voitaisiin tasata eri tukia ja hyödyntää kaikkien EU:n alueiden, myös tutkimusintensiivisten keskittymien ulkopuolisten alueiden koko tutkimuspotentiaalia. |
| --- | --- |

25.

| 26. | kannattaa kaikilta osin aloitetta, joka yhdistää Horisontti 2020 -ohjelman, Euroopan strategisten investointien rahaston ja yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman ja käynnistää VentureEU-ohjelman, jolla on tarkoitus edistää riskipääomasijoittamista Euroopassa ja tarjota tutkimustoimintaan aiempaa enemmän yksityisiä investointeja (13). |
| --- | --- |

26.

| 27. | ehdottaa, että Horisontti Eurooppa -ohjelmaan sisällytettäisiin erityisiä toimia tutkimusinfrastruktuurien saatavuuden varmistamiseksi, kuten mahdollisuus saada rahoitusta saatavuuteen liittyviä kustannuksia varten, sillä tämä voisi edistää tutkimusinfrastruktuuripalveluiden kehittämistä ja varmistaa niiden pitkän aikavälin kestävyyden. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa toteuttamaan lisää toimia tutkimusinfrastruktuurien avoimen saatavuuden lisäämiseksi ja ehdottaa tämän saavuttamiseksi seuraavia keinoja:






  — | Tehdään tutkimusinfrastruktuurien saatavuuteen liittyvistä kustannuksista tukikelpoisia seuraavassa puiteohjelmassa. |
| --- | --- | --- |

28.

—

Tehdään tutkimusinfrastruktuurien saatavuuteen liittyvistä kustannuksista tukikelpoisia seuraavassa puiteohjelmassa.

| — | Mahdollistetaan vapaa pääsy (huippuosaamiseen perustuva tai laaja avoin saatavuus) hyväksytyissä hankkeissa kehitettyihin tai testattuihin palveluihin. |
| --- | --- |

—

Mahdollistetaan vapaa pääsy (huippuosaamiseen perustuva tai laaja avoin saatavuus) hyväksytyissä hankkeissa kehitettyihin tai testattuihin palveluihin.

| — | Osoitetaan rahoitusta kehittämiseen ja viestintään tutkimusinfrastruktuurien potentiaalisen käyttäjäyhteisön kanssa. |
| --- | --- |

—

Osoitetaan rahoitusta kehittämiseen ja viestintään tutkimusinfrastruktuurien potentiaalisen käyttäjäyhteisön kanssa.

| 29. | kannattaa saatavuuteen liittyvien sääntöjen ja käytäntöjen entistä parempaa yhdenmukaistamista ja standardisointia ja etenkin saatavuuden peruskirjojen kehittämistä, jotta varmistetaan oikeudenmukaisuus ja johdonmukaisuus (14). |
| --- | --- |

29.

| 30. | kannattaa erityisesti tutkimus- ja innovaatiopolitiikan yhdistämistä S3-mallien kehittämiseen ja toteuttamiseen, koska nämä ovat innovatiivisia lähestymistapoja talouskasvun lisäämiseen, alueellisten tarpeiden mukaiseen työpaikkojen luomiseen ja alueiden kytkemiseen ja osallistamiseen tutkimus- ja innovointitoimintaan. Lisäksi ne mahdollistavat alueiden välisen yhteistyön ja vertaisyhteistyön paikallis- ja alueviranomaisten toteuttaessa RIS3-strategioita, jotta voidaan täsmentää tavoitteita, kehittää synergioita ja parantaa ja yhdenmukaisuutta. |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan aiempaa enemmän tutkimus- ja innovointialoitteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen, sillä pienet ja keskikokoiset tutkimusinfrastruktuurit ovat tärkeitä paikalliselle ja alueelliselle kehitykselle ja monet näistä aloitteista toteutetaan juuri paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa jälleen tukevansa alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskittymien eurooppalaisen verkoston luomista niin, että luodaan synergioita olemassa olevien eurooppalaisten, kansallisten ja alueellisten strategioiden välille ja yhdistetään alueelliset ekosysteemit ja innovaatiokeskittymät keskeisiin teollisiin arvoketjuihin, jotta voidaan edistää kilpailukykyistä tutkimus-, kehittämis- ja innovointiekosysteemiä ja maksimoida tulevan puiteohjelman yhteiskunnallinen vaikutus (15). |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa yhtenäistämään alueiden välisiä ja rajatylittäviä tutkimusinfrastruktuurikampuksia entisestään, jotta parannetaan mahdollisuuksia luoda tiiviitä yhteyksiä alueellisten ekosysteemien toimijoiden, kuten paikallisten tutkimusinfrastruktuurien, yrityshautomoiden, teknologiapuistojen ja korkeakoulujen, välille. Tästä syystä komitea tukee vahvasti strategisia aloitteita, kuten ASTRONET ja APPEC. |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että korkeakoulutus on keskeisessä asemassa tulevaisuuteen suuntautuvien ja innovoinnin mahdollistavien taitojen ja valmiuksien tarjoamisen kannalta. Komitea kehottaa luomaan tutkimusinfrastruktuurien ja korkeakoulujen välille entistä vahvempaa jäsenneltyä yhteistoimintaa, joka parantaisi liikkuvuutta ja vaihto-ohjelmia näiden sektoreiden välillä. |
| --- | --- |

34.

| 35. | kannattaa ESFRIn uutta suuntaa, jolla pyritään kehittämään monialaisia rajapintoja ja koordinointia ESFRIn sekä kansallisten strategioiden ja etenemissuunnitelmien välillä tutkimusinfrastruktuurien ekosysteemin entistä paremman koordinoinnin ja tehokkuuden varmistamiseksi, sillä tehokkaan, yhteenliitetyn tutkimusinfrastruktuurien ekosysteemin olisi pystyttävä vastaamaan monimutkaisiin ongelmiin useilla eri aloilla. |
| --- | --- |

35.

| 36. | tukee tiedon jakamista julkisrahoitteisista innovaatioista ja innovaattoreista ja niiden markkinavalmiudesta innovointitutkan avulla (16). |
| --- | --- |

36.

| 37. | on yhtä mieltä yhteisten arviointikriteerien soveltamista, jossa hyödynnetään olemassa olevia laadunvarmistusmekanismeja rajatylittävän vertailukelpoisuuden saavuttamiseksi, ja kannattaa neuvoston toukokuussa 2018 tekemää päätöstä kehittää tutkimusinfrastruktuurien tuloksien seurantaan yhteinen lähestymistapa (17). |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tiedon keräämiseksi tutkimusinfrastruktuureista ja niihin liittyvästä toiminnasta sekä niiden toimien ja tuloksien kartoittamiseksi, jotta voidaan lisätä kansalaisten tietoisuutta niiden positiivisesta vaikutuksesta heidän elämäänsä sekä alueelliseen, kansalliseen ja Euroopan talouteen. |
| --- | --- |

38.

Bryssel 9. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  AK:n lausunto ”Älykkään erikoistumisen strategiat (RIS3): alueisiin ja alueiden väliseen yhteistyöhön kohdistuvat vaikutukset”, 2017.

1

(2)  Ehdotus neuvoston päätelmiksi eurooppalaisen tutkimusalueen hallinnoinnista, Euroopan unionin neuvosto, Bryssel, marraskuu 2018.

2

(3)  AK:n lausunto ”Euroopan horisontti – yhdeksäs tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma” (COR-2018-03891) (EUVL C 461, 21.12.2018, s. 79).

3

(4)  Eurooppalaista tutkimusaluetta koskeva vuoden 2018 kertomus, COM(2019) 83 final.

4

(5)  Europe 2020 indicators – R&D and innovation, Eurostat.

5

(6)  EPRS, Euroopan tason lisäarvoyksikkö, PE 603.239, joulukuu 2017.

6

(7)  Europe 2020 indicators – R&D and innovation, Eurostat.

7

(8)  European Parliament Briefing: European Research Area Regional and Cross-Border Perspective, PE 637.939, huhtikuu 2019.

8

(9)  Sustainable European Research Infrastructures – A Call for Action, SWD(2017) 323 final.

9

(10)  Reflection Paper on Research Infrastructure – the Future of the ERA from a regional and cross-border perspective, ENEA, toukokuu 2019.

10

(11)  Eurooppalaista tutkimusaluetta koskeva vuoden 2018 kertomus, COM(2019) 83, sivu 4.

11

(12)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/spreading-excellence-and-widening-participation

12

(13)  Uudistettu tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma: Euroopan mahdollisuus muokata tulevaisuutta, COM(2018) 306 final, Euroopan komissio, toukokuu 2018.

13

(14)  Reflection Paper on Research Infrastructures – the Future of the ERA from a Regional and Cross-Border Perspective, ENEA, toukokuu 2019.

14

(15)  AK:n lausuntoluonnos aiheesta ”Uudistettu tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma: Euroopan mahdollisuus muokata tulevaisuutta”, 2019.

15

(16)  Innovation Radar: Identifying Innovations and Innovators with High Potential in ICT FP7, CIP, & H2020 projects.

16

(17)  Accelerating knowledge circulation in the EU, Euroopan unionin neuvoston päätelmät, asiak. 9507/1, toukokuu 2018.

17

---

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/72 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/72

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpano toteuttamalla innovatiivinen ja kestäväpohjainen energiakäänne alue- ja paikallistasolla”

(2020/C 39/16)

| Esittelijä | : | Witold STĘPIEŃ (PL, EPP), Łódźin voivodikunnan aluevaltuuston jäsen |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirja | : | Oma-aloitteinen lausunto |

Esittelijä

:

Witold STĘPIEŃ (PL, EPP), Łódźin voivodikunnan aluevaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

:

Oma-aloitteinen lausunto

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpano ripeän, tehokkaan ja monitasoisen energiakäänteen avulla

| 1. | toteaa, että innovatiivinen ja kestäväpohjainen energiakäänne edellyttää koko energiajärjestelmän – tuotannon, siirron ja kulutuksen – perinpohjaista muuttamista, millä on suora vaikutus infrastruktuuriin, markkinoihin, ympäristöön ja yhteiskuntaan. Se tarjoaa tilaisuuden kehittää nykyistä turvallisemmat, oikeudenmukaisemmat ja avoimemmat energiamarkkinat, luoda rajatylittäviä verkkoja, parantaa uusiutuvan energian saatavuutta ja jakelua, kitkeä energiaköyhyys sekä turvata kuluttajien ja tuottajakuluttajien oikeudet energiajärjestelmässä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportissa esitetyt havainnot ja on vahvasti samaa mieltä siitä, että ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna edellyttää välittömiä toimia ja laaja-alaista siirtymistä kestäväpohjaiseen ja vähäpäästöiseen energiajärjestelmään eri aloilla (1). Siirtymän laajuuden vuoksi tarvitaan yhdennettyjä ratkaisuja ja kaikkien hallintotasojen ja koko kansalaisyhteiskunnan tiivistä yhteistyötä kestävän kehityksen tavoitteiden sekä Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää myönteisenä Euroopan parlamentin (2) toteamusta, että ennakoiva toimintatapa on tarpeen, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukainen siirtymä EU:n kansalaisille ja tukea hiilestä irtautumisesta eniten kärsiviä alueita. Siirtyminen kohti ilmastoneutraalia Eurooppaa nimittäin tekee taloudesta kilpailukykyisemmän, suojelee maapalloa ja parantaa kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia. |
| --- | --- |

3.

| 4. | suhtautuu myönteisesti komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin ehdotukseen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta ja ensimmäisestä eurooppalaisesta ilmastolaista, jonka myötä vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoite voidaan kirjata lainsäädäntöön, ja pitää tervetulleena erityisesti oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamista. Rahaston on tarkoitus auttaa hiilialueita siirtymään puhtaaseen energiaan ja edistää samalla Euroopan kilpailukykyä. |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan vahvaa, energiaunionin tavoitteiden mukaista keskipitkän aikavälin tavoitetta, sillä se olisi ratkaiseva ponnahduslauta neutraaliuden saavuttamiseen kasvihuonekaasupäästöjen osalta vuoteen 2050 mennessä (3), ja nostamaan unionin kansallisesti määriteltyjen panosten (4) tavoitetasoa siten, että koko taloutta koskevana tavoitteena on vähentää EU:n kasvihuonekaasupäästöjä ainakin 50 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Tässä yhteydessä olisi painotettava erityisesti niitä aloja, joiden päästöjä ei vielä rajoiteta EU:n päästökauppajärjestelmän puitteissa. Komitea myös toistaa kehotuksensa asettaa EU:n tasolla kunnianhimoisia mutta realistisia energiatehokkuutta ja uusiutuvien energiamuotojen osuutta koskevia tavoitteita: ne tulisi molemmat nostaa 40 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi tulisi tukea mittavasti sellaisten innovatiivisten teknologioiden kehittämistä, jotka mahdollistavat edistyksen jatkumisen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | peräänkuuluttaa kaikkien hallintotasojen asianmukaista osallistumista ja vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä, kun on kyse tehokkaiden ja tavoitelähtöisten ilmasto- ja energiatoimien kehittämisestä, toteuttamisesta ja seurannasta. Komitea korostaa jäsenvaltioiden ja EU:n suurta vastuuta, sillä ne määrittelevät yleiset toimintapuitteet. Komitea katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on parhaat edellytykset saada edustamansa yhteisöt mukaan toimintaan, houkutella yksityisiä sijoittajia ja toteuttaa kunnianhimoisia toimia oikeaan aikaan, koska ne eivät hoida pelkästään hallinnollisia tehtäviä vaan toimivat myös energiapalvelujen tarjoajina ja ovat merkittäviä energiapalvelujen (esim. sähköverkot, lämmityspalvelut, julkinen liikenne ja valaistus) ostajia. Lisäksi komitea tähdentää, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat näyttää esimerkkiä ja antaa edustamilleen yhteisöille virikkeitä. |
| --- | --- |

6.

Tietämyksen siirto ja yhteenkuuluvuuden edistäminen yhtä tahtia etenevän energiakäänteen mahdollistamiseksi Euroopassa: hiilialueiden ja hiili-intensiivisten alueiden sekä saarten tukeminen

| 7. | toteaa, että ilmastonmuutos on maailmanlaajuinen haaste ja että EU:n edetessä pyrkimyksissään tehdä taloudestaan ilmastoneutraali vuoteen 2050 mennessä myös kolmansien maiden on tehtävä vastaavanlaisia sitoumuksia. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että kolmannet maat, jotka eivät pyri yhtä kunnianhimoisiin ilmastotavoitteisiin, aiheuttavat vaaraa EU:n globaalille kilpailukyvylle. Komitea kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita säilyttämään ilmastonmuutoksen strategisena painopisteenä diplomaattisissa yhteyksissä, jotta saadaan aikaan maailmanlaajuisesti tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että on tärkeää hallinnoida energiakäännettä kansalaisia lähimpänä olevilta tasoilta käsin ja ymmärtää paikalliset ja alueelliset erityispiirteet sekä taloudelliset, historialliset, maantieteelliset ja geopoliittiset rajoitteet ja tarpeet. Komitea kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan EU:n toimielinten tuella entistä suurempaa solidaarisuutta ja tekemään töitä yhtä tahtia etenevän kestäväpohjaisen energiakäänteen toteuttamiseksi edistäen samalla taloudellista kehitystä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopassa. Erityistä huomiota ja tukea tulee kohdistaa väestökadosta kärsiviin hiilisalueisiin, hiili-intensiivisiin alueisiin ja saariin, joihin energiakäänteen aiheuttama työpaikkojen katoaminen vaikuttaa vakavasti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | on tyytyväinen komission aloitteisiin, joiden tarkoituksena on tarjota tukea ja teknistä apua taloudellisesti ja sosiaalisesti muita heikommassa asemassa oleville alueille, joiden ominaispiirteet hankaloittavat energiakäännettä ja tekevät sen asianmukaisesta toteuttamisesta vieläkin vaikeampaa ja sitäkin kiireellisempää. Esimerkkeinä mainittakoon siirtymävaiheessa olevia hiilialueita ja hiili-intensiivisiä alueita koskeva aloite sekä Puhdasta energiaa EU:n saarille -aloite. |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että EU:ssa on tällä hetkellä 41 NUTS 2 -tason hiilialuetta 12 eri maassa (Yhdistynyt kuningaskunta mukaan lukien) ja että hiiliala tarjoaa suoraan noin 240 000 työpaikkaa hiilikaivoksissa ja voimaloissa sekä välillisesti noin 215 000 työpaikkaa. Lisäksi on alueita, jotka ovat erittäin riippuvaisia hiili-intensiivisestä tuotannosta rauta-, teräs- ja turveteollisuus mukaan lukien. Komitea kehottaakin EU:ta ja jäsenvaltioita huolehtimaan taloudellisesta ja teknisestä tuesta, jotta voidaan taata toimitusvarmuus alueilla, joihin systeemiset muutokset vaikuttavat, ja lieventää siirtymään liittyviä kielteisiä sosiaalisia ja taloudellisia näkökohtia. |
| --- | --- |

10.

| 11. | huomauttaa, että energiakäänne vaikuttaa erityisesti yli 2 200:aan Euroopan saareen, joilla asuu 12 miljoonaa ihmistä, sillä ne kärsivät korkeista energiahinnoista ja ovat lisäksi erittäin riippuvaisia fossiilisista polttoaineista. Toisaalta saaret voivat olla arvokkaita koekenttiä, joilla voidaan testata laajennuskelpoisia kestäviä energiaratkaisuja fossiilisista polttoaineista riippumattomaan järjestelmään siirtymiseksi ja fossiilisten polttoaineiden tukemisen rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

11.

| 12. | kannattaa alueellisten innovointikeskusten kehittämistä tutkimus- ja tiedemaailman ja teollisuuden yhteen saattamiseksi. Näiden keskusten olisi luotava kaikupohjaa välittämällä tietoa ja lisäämällä tietoisuutta kansalaisten ja paikallisyhteisöjen keskuudessa ja tarjoamalla mahdollisuus alueellisten innovointistrategioiden vuorovaikutteiseen suunnitteluun ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että siirtyminen puhtaaseen energiaan on jo luonut EU:hun 2 miljoonaa työpaikkaa, ja kehottaa siksi perustamaan energiakäänteen yhteydessä alueellisia ammattikoulutuskeskuksia, jotta voidaan huolehtia valmiuksien (myös digitaalisten taitojen) kehittämisestä ja koulutuksesta ja siten valjastaa työvoiman osaaminen ekologisesti kestävämmän teollisuuden käyttöön. |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa myös kiinnittämään energiakäänteeseen nykyistä enemmän huomiota Erasmus- ja Erasmus+-ohjelmissa, jotta voidaan edistää tietoisuutta ja antaa niille, joihin käänne on vaikuttanut, lisää tilaisuuksia parantaa mahdollisuuksiaan vaihdon ja tiedon jakamisen avulla. Komitea toteaa jälleen kerran tukevansa hajautetusti hallinnoituja ”strategisia kumppanuuksia” (5), jotka mahdollistavat parhaiden energia-alan innovointikäytänteiden vaihdon paikallis- ja alueviranomaisten kesken rajatylittävien ja valtioiden välisten hankkeiden kautta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että hiilialueet ja hiili-intensiiviset alueet ansaitsevat menneisyytensä ansiosta tunnustuksen, kun otetaan huomioon niiden taloudellinen kehitys ja energian merkitys sivilisaation kehityksen kannalta. Monet niistä ovat hankkineet erityistä tietämystä ja kulttuurista ymmärrystä siitä, mikä merkitys energiantuotannon muuttuvilla toimintamalleilla on, ja suhtautuvat avoimesti energia-alan innovointiin ja taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen. Näitä perinteitä (voimavaroja) ja mahdollisuuksia olisikin hyödynnettävä kehittämällä mm. tietämyksen siirtoon ja uudelleenkoulutukseen liittyviä alueellisia strategioita asiantuntemuksen ja työvoiman kanavoimiseksi vähäpäästöisten teknologioiden ja innovaatioiden suuntaan. |
| --- | --- |

15.

Investoinnit tulevaisuuden vaatimukset täyttävään energiakäänteeseen Euroopassa

| 16. | toteaa, että energiakäänne tarjoaa erinomaisen tilaisuuden investoida tulevaisuuden vaatimukset täyttävään infrastruktuuriin ja edistää muutosta, joka parantaa kaikkien eurooppalaisten elämänlaatua. Komitea kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita antamaan paikallis- ja alueviranomaisille riittävät resurssit, toimivaltuudet ja asianmukaista tukea energiasiirtymän nopeuttamiseksi kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin ilmoitusta oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta ja kehottaa nivomaan tällaisen rahoituksen tiiviisti vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikkaan, jotta asianomaiset NUTS 2 -tason hiilialueet voivat vahvistaa toimintaohjelmiaan, sillä niillä on edessään suurimmat haasteet taloutensa viherryttämisessä ja oikeudenmukaisen energiakäänteen takaamisessa asukkailleen. Näitä varoja ei pitäisi laskea mukaan ehdotettuihin liitteen XXII rajoitusta koskeviin enimmäismääriin, vaan ne tulisi asettaa saataville lisärahoituksena. Tämä lisärahoitus voitaisiin käyttää EAKR:n ja ESR:n ohjelmien vahvistamiseen asianomaisilla NUTS 2 -tason alueilla seuraavien seitsemän vuoden aikana, ja näin voitaisiin tuoda aktiivisesti esiin eurooppalaista lisäarvoa. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa paitsi enentämään ilmastopoliittisten kysymysten valtavirtaistamista talousarvion näkökulmasta myös toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä, joilla tehdään loppu suorista ja epäsuorista tuista fossiilisille polttoaineille (esimerkkinä nykyiset ilma-alusten polttoainetta koskevat verovapautukset), jotta voidaan luoda tasapuoliset edellytykset uusiutuville energialähteille, edistää käyttäytymisen muutosta ja hankkia tarvittavat resurssit oikeudenmukaisen siirtymän tukemiseksi. Komitea suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin käynnistämään keskusteluun hiilen hinnoittelusta ja päästötulleista. |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että EU:n rahastojen yhteisrahoitusosuuksilla on tärkeä merkitys pyrittäessä helpottamaan pienten yhteisöjen ja saarten mahdollisuuksia hyödyntää rahastovaroja. Komitea kehottaa vahvistamaan näiden yhteisöjen ja saarten valmiuksia energiakäänteen ”koelaboratorioina” kehittämällä innovatiivisia ratkaisuja ja koordinoituja toimenpiteitä, joissa keskitytään toimintapoliittisiin puitteisiin, sääntelytoimiin, rahoitukseen, yhteistyöhön ja sidosryhmien osallistamiseen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | on tyytyväinen vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevaan ehdotukseen, jossa painotetaan kestävää kehitystä, ja toistaa kehotuksensa varata yli 30 prosenttia talousarviomäärärahoista ilmastopolitiikan valtavirtaistamiseen. Komitea kehottaa myös lisäämään älykkään erikoistumisen strategioiden kehittämiseen tarkoitettua tukea, jotta Euroopan markkinoille saadaan yhä enemmän innovatiivisia tuotteita ja prosesseja (6). Kun ajatellaan tutkimuksen ja innovoinnin edistämistä kaikkialla EU:ssa, komitean mielestä on myönteistä, että ilmastoneutraaleja ja älykkäitä kaupunkeja on ehdotettu tutkimuksen painopistealueeksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | suosittaa, että Life-ohjelman Siirtyminen puhtaaseen energiaan -alaohjelman tukirahoitusosuus nostetaan ehdotetusta 60 prosentista 70 prosenttiin voittoa tavoittelevien organisaatioiden osalta ja 100 prosenttiin viranomaisten ja voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden osalta ja että paikallis- ja alueviranomaisia sekä pienehköjä organisaatioita, kuten paikallisia energiatoimistoja, pyritään jatkossakin houkuttelemaan mukaan. Komitea suhtautuu myönteisesti InvestEU-rahaston perustamiseen ja ehdottaa, että tarjoutuvaa mahdollisuutta hyödynnetään energiakäänteen helpottamiseen eritoten muita heikommassa asemassa olevilla alueilla. Komitea ehdottaa, että näissä ohjelmissa myönnetään lisäpisteitä siirtymäalueilla toteutettaville hankkeille. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa vuoden 2020 jälkeistä valtiontukikehystä silmällä pitäen nostamaan hiilialueiden, hiili-intensiivisten alueiden ja saarten sekä paikallisyhteisöjen energiakäänteeseen liittyviin hankkeisiin myönnettävän valtiontuen sallittua tasoa ja huolehtimaan riittävästä joustavuudesta hankkeiden suhteen, jotta voidaan kannustaa yrityssektoria tekemään investointeja. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa kehittämään enenevästi tuki- ja rahoitusmekanismeja hiilialueiksi ja hiili-intensiivisiksi alueiksi luokitelluilla alueilla energiakäänteen alalla toteutettavia hankkeita varten. Tähän on useita eri syitä: 1) ei jäädä odottamaan, että siirtymän seurauksilla on peruuttamattomat vaikutukset näihin alueisiin, 2) voidaan nostaa kaikille yrityksille, erityisesti suurille yrityksille, myönnettävän tuen enimmäismääriä, sillä ne kykenevät investoimaan asianomaisella alueella ja toimimaan muutosten liikkeellepanevana voimana, 3) mahdollistetaan muunlaiset siirtymän vaikutuksia lieventävät toimenpiteet, kuten EAKR:sta myönnettävän tuen korottaminen, 4) hiilialueet tulisi määritellä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetuiksi tukialueiksi ja niihin sovellettavia EU:n tukisääntöjä tulisi mukauttaa vastaavasti. |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa jälleen kerran vähentämään byrokratiaa ja yksinkertaistamaan paikallis- ja alueviranomaisten hankkeiden valmisteluun ja valmiuksien kehittämiseen liittyviä mekanismeja sekä jatkamaan räätälöidyn teknisen tuen antamista kunnille ja alueille, jotta näitä voidaan auttaa osallistumaan Euroopan investointipankin JASPERS- ja ELENA-ohjelmiin ja kehittämään rahoituskelpoisia hankkeita, pienimuotoiset projektit mukaan lukien, ja siten turvaamaan investoinnit kunnianhimoisten hankkeiden toteuttamiseksi. Komitea odottaa tähän liittyen mielenkiinnolla komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin lupaamia ehdotuksia Euroopan ilmastopankista. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa lisäämään EU-, jäsenvaltio- ja aluetason eri rahoituslähteiden välisiä synergioita sekä vahvistamaan julkisen ja yksityisen rahoituksen yhteisvaikutuksia, jotta puhtaaseen energiaan siirtymistä voidaan tehostaa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | kannattaa rahoitusvälineen kehittämistä hiilialueita ja hiili-intensiivisiä alueita varten, jotta taloudellista ja teknistä tukea voidaan antaa hankkeiden varhaisimmista kehitysvaiheista lähtien. Komitea suosittaa, että hiljattain laaditut alueelliset strategiat yhdistetään fossiilisista polttoaineista ja kestämättömistä käytänteistä luopumista koskeviin kattaviin suunnitelmiin. Samalla tulee luoda mahdollisuuksia laadukkaisiin työpaikkoihin. |
| --- | --- |

26.

Innovoinnin edistäminen ja teknologian strateginen soveltaminen

| 27. | toteaa, että monet paikallis- ja alueviranomaiset helpottavat ja edistävät sosiaalista, hallinnollista ja teknologista innovointia jo nykyäänkin tarjoamalla sidosryhmille organisatorisia ja institutionaalisia foorumeita, joilla ne voivat osallistua toimintaan ja kehittää yhdessä strategioita oikeudenmukaisen, kestäväpohjaisen ja innovatiivisen energiakäänteen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

27.

| 28. | huomauttaa, että markkinoilla on jo saatavilla monia erilaisia teknisiä ratkaisuja kustannustehokasta ja ilmastoneutraalia Eurooppaa ajatellen ja että nykytekniikalla hiilidioksidipäästöjä voidaan yhteenliitetyssä energiajärjestelmässä vähentää jopa 86 prosenttia (7). |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa tarvetta kannustaa sellaisten uudenlaisten energian varastointiratkaisujen kehittämiseen, jotka eivät ole riippuvaisia niukoista tai maantieteellisesti hyvin keskittyneistä raaka-aineista, sekä saada aikaan edistymistä hiilidioksidin talteenottoa, käyttöä ja varastointia koskevissa tekniikoissa ja kaupallisissa prosesseissa sellaisten teollisten prosessien osalta, joita nykyisen tietämyksen pohjalta ei saada täysin irrotettua hiilestä (esim. terästeollisuus kokonaisuudessaan). |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että vähähiilisten teknologioiden nopean käyttöönoton suurimmat esteet liittyvät rahoitus- ja henkilöresurssien puutteeseen, nykyiseen politiikkaan ja sääntelyyn, organisaatiorakenteisiin, jotka ovat edelleen riippuvaisia fossiilisiin polttoaineisiin perustuvista arvoketjuista, sekä sosiokulttuurisiin tekijöihin, kuten yhteiskunnallisen hyväksynnän puutteeseen, sillä siirtymä saattaa johtaa työpaikkojen menetyksiin ja väestökatoon hiilialueilla. Komitea onkin yhtä mieltä siitä, että innovoinnin olisi saatava alkunsa nimenomaisista paikallisista olosuhteista ja sen avulla on puututtava välittömästi vaikutuksiin, jotka kohdistuvat koko järjestelmään ja yhteisöön, sekä torjuttava julkisen hyväksynnän puuttumista aiheuttavia prosesseja. |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa jatkamaan hallinnollista yksinkertaistamista ja vähentämään sääntelystä aiheutuvia esteitä, kun on kyse uusien ja innovatiivisten teknologioiden ja liiketoimintamallien kehittämisestä ja käyttöönotosta. |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa parantamaan EU:n päästökauppajärjestelmän toimivuutta ja toimintaa ja tukemaan samalla muita heikommassa asemassa olevia alueita ja ryhmiä huolehtimalla luotettavasta ja kohtuuhintaisesta kestäväpohjaisesta energiahuollosta. |
| --- | --- |

32.

Monimutkaiset haasteet edellyttävät yhteisiä ratkaisuja: kaikille tasoille mahdollisuus vaikuttaa Pariisin sopimuksen mukaisten tavoitteiden saavuttamiseen

| 33. | tähdentää tarvetta ottaa kaikki toimijat – kansalaiset, teollisuus ja yksityissektori – mukaan ja saada eritoten vastahakoiset tahot osallistumaan tähän prosessiin tuomalla esiin kaikki energiakäänteen myötä saatavat hyödyt: parempi ilmanlaatu, terveys, ympäristö, viheralueet, luonnon monimuotoisuus, edullisempi energia jne. |
| --- | --- |

33.

| 34. | suhtautuu myönteisesti ”Puhdasta energiaa kaikille” -säädöspaketin (8) hyväksymiseen ja korostaa kansalaisten tosiasiallisen osallistumisen ja alueellisen yhteistyön olevan tärkeää kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia (9) kehitettäessä ja toteutettaessa. Komitea kehottaa jäsenvaltioita aloittamaan jatkuvan monitasoisen ilmasto- ja energiavuoropuhelun paikallis- ja alueviranomaisten ja muiden energiakäänteeseen liittyvien sidosryhmien kanssa (10) ja vahvistamaan poliittisen ja teknisen päätöksenteon järjestelmällistä horisontaalista ja vertikaalista koordinointia, sillä tällainen alue- ja paikallisviranomaisten ja energiatoimistojen kanssa käytävä vuoropuhelu on oleellisen tärkeää, jotta ne saavat syvällisen käsityksen paikallisista olosuhteista. |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että kansallisesti määriteltyjen panosten ja paikallisesti tai alueellisesti määriteltyjen panosten keskinäistä täydentävyyttä on ryhdyttävä kiireellisesti hyödyntämään kaikilta osin. Näin ollen on tuettava paikallis- ja aluetason omaehtoisia yhdennettyjä suunnitelmia (11), yhtenäistettävä raportointivaatimuksia ja maksimoitava vaikutukset eri aloilla (12) ja hallintotasoilla. |
| --- | --- |

35.

| 36. | painottaa, että yli 9 000 paikallis- ja alueviranomaista eri puolilla Eurooppaa on sitoutunut kunnianhimoisiin tavoitteisiin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi osallistumalla Euroopan kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen kaltaisiin aloitteisiin ja kehittämällä strategioita ja toimintasuunnitelmia, joilla vastataan suoraan niiden edustamien yhteisöjen tarpeisiin ja visioon kestäväpohjaisesta tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

36.

Kohti ihmiskeskeistä energiakäännettä

| 37. | toteaa, että kansalaisilla ja energiayhteisöillä on nyt ennennäkemättömät mahdollisuudet ryhtyä tuottajakuluttajiksi (aktiivisiksi markkinatoimijoiksi), ja on tyytyväinen paikallisten energiayhteisöjen aseman virallistamiseen puhtaan energian säädöspaketissa. Komitea kehottaa määrittelemään selkeät oikeudet ja velvollisuudet ja kansallisen tason tukea koskevat vaatimukset, jotta tällaisten rakenteiden potentiaali voidaan hyödyntää täysimääräisesti. |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa jälleen, että jotta kuluttajien riippumattomuutta ja heidän vastuullisuuttaan omasta energiankulutuksestaan voitaisiin lisätä, on otettava käyttöön (mikäli se on loppukäyttäjän taloudellisten etujen mukaista) sellaisia älykkäitä verkkoja ja mittareita, jotka ovat kohtuuhintaisia, kustannustehokkaita, suorituskykyisiä, petoksia merkittävästi vähentäviä, helppokäyttöisiä ja turvallisia ja vastaavat kuluttajien tarpeita ja odotuksia, jotka koskevat tiedonsaantia, kulutuksenhallintaa ja laskujen pienentämistä. |
| --- | --- |

38.

| 39. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään täysin tuottajakuluttajien hajautetun energiantuotannon tarjoamat mahdollisuudet edistämällä energiaverkkojen kehitystä ja takaamalla sääntelyvarmuuden pieniä ja suuria energiainvestointeja ajatellen sekä parantamalla kuluttajien mahdollisuuksia käyttää digitaalisia siirto- ja jakelujärjestelmiä, -palveluita ja -alustoja. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että energiakäänteen vauhdittamiseksi tarvitaan selkeitä markkinasääntöjä, vakaata politiikkaa, yksinkertaistettuja ja joustavia hallinnollisia menettelyjä ja kohdennettuja rahoitustukijärjestelmiä. |
| --- | --- |

40.

Synergiavaikutusten vahvistaminen monialaisen systeemisen muutoksen toteuttamiseksi

| 41. | toteaa, että lämmöntuotantoala on olennainen osatekijä alojen yhteenliittämisen kannalta ja kustannustehokkain ratkaisu, joka mahdollistaa vaihtelevan uusiutuvan energian integroinnin jopa vähintään 87 prosentin osalta, koska tarvittavat teknologiat ovat jo saatavilla, tarjoaa joustavuutta ja varmistaa samalla yleisen integroidun kestäväpohjaisen energiajärjestelmän vakauden (13). Komitea panee merkille, että sähköntuotantoalalla syntyy nykyään erittäin paljon energiahävikkiä, kuten ylijäämälämpöä, ja sillä voitaisiin teoriassa huolehtia Euroopan koko rakennuskannan energiahuollosta (14). Euroopan rakennuskannan suora osuus hiilidioksidipäästöistä on 36 prosenttia, ja lähes 75:tä prosenttia rakennuksista pidetään energiatehokkuudeltaan huonona (15). |
| --- | --- |

41.

| 42. | tähdentää, että kestäväpohjaisessa energiakäänteessä energiajärjestelmää on tarkasteltava kokonaisuutena, jossa tuotanto, toimitus, jakelu ja kulutus kytkeytyvät toisiinsa. Komitea tukee varauksetta tehokkuuden asettamista ensisijaiseksi vaatimukseksi ja sitoumusta nostaa vuoteen 2030 tähtäävä uusiutuvien energiamuotojen osuutta koskeva tavoite nykyisestä 32 prosentista 40:een, jotta kyettäisiin hidastamaan ihmisen toiminnan aiheuttamaa ilmaston lämpenemistä ja ilmastoneutraalius voitaisiin saavuttaa vuoteen 2050 mennessä. Komitea peräänkuuluttaa yhdennettyjä ja monialaisia energiamarkkinoita, joilla ehkäistään ja torjutaan energiahävikkiä ja joilla uusiutuvaa energiaa voidaan toimittaa tehokkaasti. |
| --- | --- |

42.

| 43. | kiinnittää huomiota haasteisiin, joita syrjäisimmät alueet kohtaavat kestäväpohjaisen energiakäänteen toteuttamisessa. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota tunnustamaan näille alueille ominaiset haittatekijät ja antamaan lainsäädäntöä, jossa ne asetetaan vähintään samanarvoiseen asemaan EU:n muiden alueiden kanssa. |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että energiakäänne tarjoaa mahdollisuuden luoda nykyistä turvallisempi ja tulevaisuuden vaatimukset paremmin huomioon ottava energiajärjestelmä parantamalla energiatehokkuutta ja vähentämällä kulutusta, kasvattamalla uusiutuvien energiamuotojen osuutta ja rakentamalla kaikkialle Eurooppaan infrastruktuuria ja yhteenliitäntäjärjestelmiä, jotta toimitushäiriöihin voidaan reagoida nopeasti. Komitea kannattaakin synergioiden luomista kaupunki- ja maaseutualueiden välillä, jotta näiden tarjoamat uusiutuvan energian tuotantoon ja energiahävikin ehkäisemiseen liittyvät mahdollisuudet voidaan yhdistää käyttämällä optimoituja, vähähävikkisiä ja nykyistä kestävämpiä energiainfrastruktuureja. |
| --- | --- |

44.

| 45. | tähdentää kiertotalouden olevan tärkeä ja erottamaton osa kestäväpohjaista energiakäännettä, sillä siinä sovelletaan elinkaarimallia infrastruktuureiden, tuotteiden ja palvelujen kysyntään ja tarjontaan. Julkiset hankinnat tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia vähentää ilmastovaikutuksia. Näiden mahdollisuuksien hyödyntämistä on edistettävä ekologista suunnittelua koskevin vaatimuksin, standardein ja elinkaaridataa koskevin tietojärjestelmin sekä EU:n että jäsenvaltioiden taholta. Komitea korostaa, että innovatiivisten ratkaisujen julkiset hankinnat ovat strateginen väline, jolla voidaan tukea tällaista yhdennettyä lähestymistapaa, jossa paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla ratkaiseva rooli monialaisen täytäntöönpanon ja mittakaavan laajentamisen varmistamisessa. |
| --- | --- |

45.

| 46. | painottaa, että monitasoisen siirtymän toteuttamiseksi kunnissa ja alueilla paikallis- ja alueviranomaiset voisivat nimetä energiantuotannon vastuuhenkilöitä (energy managers) huolehtimaan ilmasto- ja energiapolitiikan tehokkaasta koordinoinnista eri tasoilla. |
| --- | --- |

46.

| 47. | kannustaa jäseniään perustamaan alueidenvälisen ryhmän, jossa hiilialueiden ja hiili-intensiivisten alueiden edustajat, asiantuntijat ja asiaankuuluvien sidosryhmien edustajat kokoontuisivat laatimaan konkreettisia ehdotuksia innovatiivisen ja kestäväpohjaisen energiakäänteen toteuttamiseksi ja vaihtamaan tietoa parhaista käytänteistä eri puolilta EU:ta. |
| --- | --- |

47.

Bryssel 9. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukainen maailmanlaajuinen skenaario vaatisi, että vuoteen 2050 mennessä 70–85 prosenttia sähköstä tuotettaisiin uusiutuvista energialähteistä. Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) julkaisemien vuoden 2017 tilastojen mukaan energiahuoltoala on EU:n suurin suorien kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttaja (osuus 28 prosenttia).

1

(2)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2019 ilmastonmuutoksesta: eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta Pariisin sopimuksen mukaisesti (2019/2582(RSP)).

2

(3)  COM(2018) 773 final

3

(4)  EU ja sen jäsenvaltiot ovat kansallisesti määriteltyjen panosten välityksellä sitoutuneet tavoitteeseen vähentää unionin kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2030 mennessä vähintään 40 prosenttia vuoden 1990 tasoon verrattuna.

4

(5)  CDR 3950/2018 (EUV L 168, 16.5.2019, 2. 49).

5

(6)  COM(2018) 374 final.

6

(7)  Heat Roadmap Europe -hankkeen vuoden 2050 skenaario vuoden 1990 tasoon verrattuna, Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (en).

7

(8)  ”Puhdasta energiaa kaikille” -paketissa asetetaan seuraavat tavoitteet vuotta 2030 silmällä pitäen: uusiutuvien energiamuotojen osuuden 32 prosentin sitova vähimmäistavoite ja energiatehokkuutta koskeva 32,5 prosentin vähimmäistavoite. Tavoitteita saatetaan tarkistaa ylöspäin vuonna 2023.

8

(9)  kEuroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999 (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

9

(10)  CDR 830/2017 (EUVL C 342, 12.10.2017, s. 111).

10

(11)  Esimerkiksi kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen mukaiset kestäväpohjaisia energia- ja ilmastotoimia koskevat toimintasuunnitelmat (SECAP).

11

(12)  Muun muassa sähköala, lämmitys ja jäähdytys, liikenne, jätehuolto ja maatalous alasektoreineen.

12

(13)  Heat Roadmap Europe -hankkeen vuoden 2050 skenaario vuoden 1990 tasoon verrattuna, Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (en).

13

(14)  Guidelines for the Energy System Transition. The Energy Union Perspective (en).

14

(15)  EASME, High energy performing buildings – Support for innovation and market uptake under Horizon 2020 energy efficiency.

15

---

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/78 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/78

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Älykkäät kaupungit: uusia haasteita oikeudenmukaiseen siirtymään kohti ilmastoneutraaliutta – miten kestävän kehityksen tavoitteet saavutetaan todellisissa olosuhteissa?”

(2020/C 39/17)

| Yleisesittelijä | : | Andries GRYFFROY (BE, EA), Flaamilaisen parlamentin jäsen |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirja | : | Puheenjohtajavaltio Suomen lausuntopyyntökirje |

Yleisesittelijä

:

Andries GRYFFROY (BE, EA), Flaamilaisen parlamentin jäsen

Viiteasiakirja

:

Puheenjohtajavaltio Suomen lausuntopyyntökirje

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | toteaa, että älykäs kaupunki on paikka, jossa perinteisiä verkkoja ja palveluja tehostetaan hyödyntämällä digitaali- ja televiestintäteknologiaa kaupungin asukkaiden ja yritysten hyödyksi. Sen lisäksi, että älykkäässä kaupungissa hyödynnetään tieto- ja viestintätekniikkaa resurssien käytön tehostamiseksi ja päästöjen vähentämiseksi, sillä on vuorovaikutteisempi ja herkemmin reagoiva hallinto, joka tarjoaa kansalaisilleen parempia palveluja älykkäiden kaupunkiliikenneverkostojen, parannetun vesi- ja jätehuollon ja rakennusten tehokkaampien valaisu- ja lämmitystapojen ansiosta jättämättä ketään oman onnensa nojaan. Älykkäässä kaupungissa on myös painotettava osallistavien ja saavutettavien koulutusrakenteiden luomista kansalaisten valmiuksien ja taitojen kehittämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että he voivat osallistua yhteisönsä kehittämiseen. Juuri tästä syystä komitea on tyytyväinen YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden suurempaan painotukseen. Näin kiinnitetään nimittäin huomio siihen, että kestävä kehitys edellyttää kokonaisvaltaista näkemystä kaikista tavoitteiden kattamista näkökohdista. |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa lausunnossa ”Monitasoinen hallinto ja monialainen yhteistyö energiaköyhyyden torjumisen välineinä” (1) (esittelijä Kata Tüttő – HU, PES) esittämänsä mukaisesti, että energiaköyhyys on tärkeä ottaa huomioon eri alojen politiikkaa laadittaessa ja että yksi viime vuosien merkittävimmistä poliittisista edistysaskeleista on se, että on tunnustettu erikseen tarve huomioida myös sosiaaliset seuraukset laadittaessa energia- ja ilmastopolitiikkaa nyt ja tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | vahvistaa Ilmar Reepalun (SE, PES) laatimassa lausunnossa ”Älykkäitä kaupunkeja ja yhteisöjä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus” todetun tapaan, että on tärkeää tunnustaa urbaanien yhdyskuntien – olipa kyse kaupungeista tai ei – nykyinen suuri monimuotoisuus ja se, miten suuri merkitys on niiden suhteilla ja täydentävyydellä ympäröiviin maaseutualueisiin nähden. Kuten Enda Stensonin (IE, EA) laatimassa lausunnossa ”Maaseudun elävöittäminen älykkäiden kylien avulla” todetaan, komitea katsoo niin ikään, että älykäs kaupunki -mallin mukaisesti myös älykäs maaseutu -aloitteessa olisi omaksuttava laaja lähestymistapa kehitykseen ja innovointiin, jotta se kattaisi seuraavat kuusi ulottuvuutta:






  — | älykäs, innovatiivinen, yrittäjähenkinen ja tuottelias talous |
| --- | --- | --- |

3.

—

älykäs, innovatiivinen, yrittäjähenkinen ja tuottelias talous

| — | parempi liikkuvuus ja saavutettavat, nykyaikaiset ja kestäväpohjaiset liikenneverkot |
| --- | --- |

—

parempi liikkuvuus ja saavutettavat, nykyaikaiset ja kestäväpohjaiset liikenneverkot

| — | ympäristöystävällinen ja kestävä energiavisio |
| --- | --- |

—

ympäristöystävällinen ja kestävä energiavisio

| — | koulutetut ja aktiiviset kansalaiset |
| --- | --- |

—

koulutetut ja aktiiviset kansalaiset

| — | kulttuuriin, terveyteen, turvallisuuteen ja koulutukseen liittyvä elämänlaatu |
| --- | --- |

—

kulttuuriin, terveyteen, turvallisuuteen ja koulutukseen liittyvä elämänlaatu

| — | tehokas, avoin ja kunnianhimoinen hallinto. |
| --- | --- |

—

tehokas, avoin ja kunnianhimoinen hallinto.

Komitea painottaa kuitenkin, että olennainen lisätekijä älykkäiden kaupunkien ja yhteisöjen edistämisessä on kansalaisten osallistaminen ja edellytysten luominen sille, että he voivat kehittää potentiaaliaan. Tämä voidaan hoitaa koulutuksen avulla sekä tukemalla tutkimusta, innovointia ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, ja se edellyttää myös tietosuojaa ja tietojen käyttöä koskevaa tehokasta, avointa ja luotettavaa sääntelyä.

| 4. | korostaa olemassa olevaa kuilua alueiden, suurten ja pienten kaupunkien ja pienten yhteisöjen välillä, kun tarkastellaan taloudellisia ja henkilöresursseja, taitoja ja digitalisaatiota. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että älykkään kehityksen strategiat on mukautettava yhteisön kokoon ja lähestymistapa hienosäädettävä kunkin yhteisön erityistilanteen mukaan, niin että tarjotaan infrastruktuuri ja annetaan tarvittavaa tukea, jotta kaikilla ryhmillä on riittävät mahdollisuudet käyttää tieto- ja digitaalisia palveluja. |
| --- | --- |

4.

| 5. | huomauttaa Euroopan komission peränneen suosituksissaan, jotka se antoi arvioituaan vuosia 2021–2030 koskevia eri EU-maiden yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia, että ryhdyttäisiin entistä kunnianhimoisempiin toimiin, joilla varmistetaan Pariisin sopimuksessa asetettujen, vuoteen 2030 ulottuvien ilmastotavoitteiden saavuttaminen ja siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen vuoteen 2050 mennessä lisäämällä uusiutuvien energialähteiden käyttöä, parantamalla energiatehokkuutta ja nykyaikaistamalla taloutta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että haasteen laajuus ja ilmastonmuutoksen monialaisuus edellyttävät yhdennettyjä ongelmalähtöisiä ratkaisuja, joissa otetaan huomioon useita toisiinsa liittyviä ja toisiinsa vaikuttavia dynaamisia tekijöitä ja tavoitteita. |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että kestävän kehityksen tavoitteet on tärkeää kytkeä vahvasti koheesiopolitiikan vuosien 2021–2027 toimintapoliittisiin tavoitteisiin ja niistä erityisesti tavoitteeseen 2, joka koskee vihreämpää ja vähähiilistä Eurooppaa, joka edistää puhdasta ja oikeudenmukaista energiakäännettä, vihreitä ja sinisiä investointeja, kiertotaloutta, ilmastonmuutokseen sopeutumista ja riskien ehkäisemistä. Tämä voisi helpottaa kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista asetusehdotuksissa esitettyjen erityistavoitteiden puitteissa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että siirtymiseen kohti ilmastoneutraalia tulevaisuutta sisältyy energia-, rakennus- ja kuljetusalan hiilestä irtautumisen lisäksi paitsi väistämätön sopeutuminen ilmastonmuutoksen vaikutuksiin myös kiertotalouteen siirtyminen, maatalouden ja elintarvikejärjestelmien kestäväpohjainen muutos sekä ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden suojelu, ja näin ollen kannattaa eurooppalaisen ilmastoneutraaliuden seurantakeskuksen mahdollista perustamista. |
| --- | --- |

8.

| 9. | arvostaa kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen sekä Puhdasta energiaa EU:n saarille -aloitteen puitteissa toteutettuja toimia paikallisviranomaisten, paikallisten yritysten, korkeakoulujen ja oppilaitosten sekä paikallisyhteisöjen järjestöjen saamiseksi mukaan hiilestä irtautumista koskevien strategioiden kehittämiseen ja kehottaa Euroopan paikallis- ja alueviranomaisia sitoutumaan kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen ja Puhdasta energiaa EU:n saarille -aloitteen mukaisiin toimiin ja toteuttamaan ja valvomaan niitä. |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jäsenvaltioita käsittelemään kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan myös älykkäitä yhteisöjä ja ottamaan huomioon niiden tarjoamat huomattavat mahdollisuudet kustannus- ja energiatehokkuuden edistämiseen ja päästöjen vähentämiseen. |
| --- | --- |

10.

Älykkäiden yhteisöjen älykäs hallinto

| 11. | korostaa, että älykkäät kaupungit ja yhteisöt tarjoavat erinomaisen mahdollisuuden ottaa käyttöön älykkään hallinnon mekanismeja ja siten parantaa paikallisviranomaisten valmiuksia tehdä päätöksiä yhä monimutkaisemmassa toimintaympäristössä. |
| --- | --- |

11.

| 12. | painottaa tarvetta nopeuttaa siirtymistä älykkääseen hallintomalliin paikallisella ja alueellisella tasolla kehittämällä ja ottamalla käyttöön sähköisiä palveluja, jotka tarjoavat kansalaisille pääsyn sähköisen hallinnon palveluihin yhdeltä tililtä. |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa mieltämään eurooppalaisen ohjausjakson EU:n talouspolitiikkojen koordinoinnin välineeksi, jonka kautta voidaan tukea kestävän kehityksen tavoitteita ja edistää niiden toteuttamisen suunnittelua, seurantaa ja arviointia kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

13.

| 14. | vahvistaa pitävänsä monitasoisen hallinnon roolia ratkaisevana sen varmistamisessa, että paikallisviranomaiset voivat tehokkaasti torjua ilmastonmuutosta ja toteuttaa kestävän kehityksen tavoitteita, ja katsoo, että älykkäät kaupungit ovat tässä yhteydessä vahva kehitystä vauhdittava tekijä. |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että verotusta ja julkisia hankintoja voidaan käyttää välineenä, jolla vauhditetaan innovatiivisen ja kestäväpohjaisen teknologian saamista markkinoille, kun samalla varmistetaan, että niiden soveltamista ohjaa kysyntä ja ne mahdollistavat haasteisiin vastaamisen hajautetuilla paikallisratkaisuilla. |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että standardimuotoinen avoin data on keskeinen väline, jolla voidaan tukea älykkäiden kaupunkien luomista ja kehittämistä, ja korostaa, että sen lisäksi ”avointen komponenttien” (eli avoimen ohjelmointirajapinnan) tarjoaminen on merkittävä osa älykkäiden kaupunkiratkaisujen entistä nopeampaa ja joustavampaa kehittämistä ja lisäämistä. |
| --- | --- |

16.

| 17. | tiedostaa reaalimaailman käyttöliittymistä, kuten kansalaisten mobiililaitteista ja älykkäistä mittauslaitteista, saatujen tietojen potentiaalin ja kehottaa kehittämään kattavat puitteet, joissa käyttäjiltä saatua tietoa yhdistellään ja käytetään älykkään hallinnoinnin tarkoituksiin niin, että samalla taataan tietojen omistajien tarvittava suoja. |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että alue- ja paikallistasolla on tärkeää tukea sekä suoraan asetettujen että ylemmän tason tavoitteista johtuvien ilmastotavoitteiden saavuttamista vankkojen teknisten ja tieteellisten paikallisten siirtymämallien avulla. |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että älykäs, kestäväpohjainen kaupunkihallinto merkitsee siirtymistä lyhytjänteisestä sirpaleisesta politiikasta kohti pitkän aikavälin systeemisiä ja oppimiseen perustuvia lähestymistapoja. Tällainen muutos edellyttää strategista ja jatkuvaa muutoksenhallintaa, jota tulee soveltaa sellaisiin olemassa oleviin kaupunkien hallintorakenteisiin, jotka voisivat johtaa lyhytjänteiseen ja siiloutuneeseen päätöksentekoon. |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että tavoitteiden asettamisen lisäksi on myös laadittava tarvittavat käytännön toimenpiteet ja varmistettava niiden seuranta, jotta niitä voidaan tarvittaessa muuttaa. Tätä tavoitteiden ja toimenpiteiden välistä ”oppimisprosessia” voidaan tehostaa perustamalla oppimisverkostoja muiden toimijoiden ja osaamiskeskusten kanssa. |
| --- | --- |

20.

Älykkäät kaupungit, kunnat ja kylät ja kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpano

| 21. | muistuttaa, että AK on viime vuosina työskennellyt tiiviisti kestävän kehityksen tavoitteiden parissa ja että äskettäisissä lausunnoissa aiheista ”Kestävän kehityksen tavoitteet: perusta EU:n pitkän aikavälin strategialle Euroopan saattamiseksi kestävälle pohjalle vuoteen 2030 mennessä” (esittelijä: Arnoldas Abramavičius – LT, EPP) (2) ja ”Kestävä Eurooppa vuoteen 2030 mennessä: YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden, ekologisen siirtymän ja Pariisin ilmastonmuutossopimuksen jatkotoimet” (esittelijä: Sirpa Hertell – FI, EPP) (3) esitetään yhteenveto alueiden komitean näkemyksistä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | vahvistaa, että ”tarvitaan välttämättä kuntien, kaupunkien ja alueiden yhdessä sopimia konkreettisia välitavoitteita, indikaattoreita ja ilmastonmuutokseen ja kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvän tiedon reaaliaikaista mittaamista, jotta taloudelliset, ekologiset, sosiaaliset ja kulttuuriset kestävyystavoitteet voidaan saavuttaa”, kuten Sirpa Hertellin (FI, EPP) laatimassa lausunnossa ”Kestävä Eurooppa vuoteen 2030 mennessä: YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden, ekologisen siirtymän ja Pariisin ilmastonmuutossopimuksen jatkotoimet” (4) todetaan. Komitea korostaa, että älykkäät kaupungit ja yhteisöt voivat hyödyntämiensä älykkäiden teknologioiden ja täytäntöönpanemiensa tiedonkeruuprosessien ansiosta olla tässä edelläkävijöitä. |
| --- | --- |

22.

| 23. | vahvistaa, että ”tarvitaan luotettavaa ilmastotietoa valtiotasoa alemmilta tasoilta ja että on tärkeää hyödyntää uutta teknologiaa, kuten tekoälyä, paikallisyhteisöjen ilmastotoiminnan apuna. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että on niin ikään tärkeää hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen tietokantaa ja mahdollisuutta luoda yhteys paikallistason tietojen ja kansallisesti määriteltyjen panosten välille ottamalla käyttöön paikallisesti määritellyt panokset.” (5) Komitea huomauttaa jälleen kerran, että on ratkaisevan tärkeää tarjota älykkäille kaupungeille ja yhteisöille välineitä, joilla parannetaan niiden kykyä kerätä ja analysoida tietoja ja käyttää niitä päätöksentekoprosessien parantamiseen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että älykäs lähestymistapa on keskeinen väline pyrittäessä saavuttamaan kestävän kehityksen tavoitteeseen 11 ”kestävät kaupungit ja yhteisöt” sekä tavoitteeseen 13 ”ilmastoteot” liittyvät alatavoitteet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, että älykkäiden kaupunkien on osallistettava kansalaisensa, jotta nämä voivat osallistua aktiivisesti paikallisen ympäristönsä muokkaamiseen. Tieto- ja viestintätekniikan tukemien ja täydentämien, ihmisen tekemien aloitteiden sekä kansalaisten tarpeisiin vastaavien paikallispalvelujen avulla voidaan yksilöidä ja panna täytäntöön älykkäitä ratkaisuja ja yhteisiä ideoita, joilla kehitetään kaupunkeja ja parannetaan niiden kestävyyttä ja luodaan siten sosiaalista pääomaa ja selviytymiskykyisiä yhteisöjä samalla kun otetaan huomioon tarve puuttua energiaköyhyyden ongelmaan. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää kuroa umpeen digitaalinen kuilu ja parantaa kansalaisten taitoja, jotta voidaan varmistaa, etteivät älykkäät yhteisöt syrji haavoittuvassa asemassa olevia kansalaisia, sekä välttää kaikenlaista sosiaalista syrjäytymistä. Lisäksi on edistettävä energiatehokkuutta ja innovatiivisen teknologian soveltamista myös sosiaalisessa asuntotuotannossa, jotta voidaan vähentää energiaköyhyyttä. |
| --- | --- |

25.

Älykkäät kaupungit, kunnat ja kylät ja siirtyminen kohti resurssitehokasta, ilmastoneutraalia ja biologisesti monimuotoista Eurooppaa

| 26. | katsoo, että älykkään siirtymän mahdollistamiseksi on strategisesti tärkeää kehittää eri ikäryhmiä ja ammatillisia tilanteita varten erityisiä ohjelmia, joilla parannetaan väestön digitaalisia taitoja. Tässä yhteydessä tulee hyödyntää älykkäiden kaupunkien kehittämishankkeisiin verrattavissa olevia kokemuksia ja parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

26.

| 27. | pitää myönteisenä niitä uraauurtavia kokemuksia, joita on saatu eräissä älykkäissä yhteisöissä, jotka ovat jo siirtymässä rakennuksia, liikkuvuutta, tuotteita, jätehuoltoa sekä aluesuunnittelua ja -hallintoa koskeviin kiertotalousratkaisuihin, ja kannustaa Euroopan komissiota edistämään tätä näkökohtaa edelleen kaikkien älykkäiden yhteisöjen osalta. Näillä panoksilla on merkittävä rooli kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

27.

| 28. | toteaa, että älykkäät teknologiat ovat keskeisessä asemassa puhtaan energian säädöspaketin täytäntöönpanossa ja onnistuneessa siirtymisessä puhtaaseen energiaan. Komitea huomauttaakin, että älykkäät kaupungit ja yhteisöt ovat tehokas väline sen varmistamisessa, että näitä teknologioita sovelletaan johdonmukaisesti ja yhdenmukaisella tavalla hyödyntäen potentiaalisia synergioita mahdollisimman tehokkaasti. |
| --- | --- |

28.

| 29. | katsoo, että paikalliset energiayhteisöt ovat tehokas voimavara oikeudenmukaisen puhtaaseen energiaan siirtymisen varmistamiseksi, ja kannattaa kansalaisten osallistamista älykkäisiin kaupunkeihin ja yhteisöihin. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä asiaa koskevassa lausunnossa (6) esittämistään ehdotuksista. |
| --- | --- |

29.

| 30. | muistuttaa, että luonto on tärkeässä asemassa niissä kestävän kehityksen tavoitteissa, jotka koskevat köyhyyttä, nälkää, terveyttä, hyvinvointia ja kestäviä kaupunkeja. Älykkäiden kaupunkien ja yhteisöjen olisi harkittava luontoon perustuvia ratkaisuja ja vihreää infrastruktuuria olennaisina täydentävinä toimintaperiaatteina, joilla turvataan ekosysteemipalvelujen ja luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen ja edistetään niiden kestävää käyttöä sekä rajoitetaan maa-alan ottamista keinotekoiseen käyttöön. |
| --- | --- |

30.

| 31. | muistuttaa, että ilmastoneutraaliuden toteutumiseen vuoteen 2050 mennessä tähtäävässä EU:n pitkän aikavälin strategiassa tunnustetaan älykkäiden teknologioiden ja kaupunkien keskeinen rooli ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa paitsi kehotuksista enentää ilmastopoliittisten kysymysten valtavirtaistamista talousarvion näkökulmasta myös kehotuksista toteuttaa tehokkaita toimenpiteitä, joilla tehdään vähitellen loppu fossiilisten polttoaineiden tuista, jotta voidaan luoda tasapuoliset edellytykset uusiutuville energialähteille, edistää käyttäytymisen muutosta ja hankkia tarvittavat resurssit oikeudenmukaisen siirtymän tukemiseksi. |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että siirryttäessä ilmastoneutraaliuteen syntyy laadukkaita työpaikkoja kiertotalouteen, puhtaan energian alalle ja elintarvike- ja maatalousalalle, ja kehottaa EU:ta parantamaan ilmastotavoitteiden johdonmukaisuutta koheesiopolitiikan, Euroopan sosiaalirahaston (ESR+) ja InvestEU-ohjelman kautta. |
| --- | --- |

33.

| 34. | huomauttaa, että ”älykkäät vesiratkaisut” ovat yhä tärkeämpi osa ilmaston kannalta kestäviin ratkaisuihin tähtäävää kattavaa älykkäiden kaupunkien politiikkaa. |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa älykkäiden infrastruktuurien täytäntöönpanon merkityksestä ja pitää älykkäitä kaupunkeja ja yhteisöjä luonnollisina edelläkävijöinä tällä alalla. |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että rakennusten energiatehokkuus vaikuttaa olennaisesti siihen, että siirtyminen ilmastoneutraaliuteen onnistuu, ja että älykkäiden ratkaisujen on tarkoitus olla merkittävässä asemassa. Komitea huomauttaa tässä yhteydessä, että tällaiset älykkäät ratkaisut ovat todennäköisesti tehokkaita vain, jos niitä sovelletaan älykkäiden kaupunkien ja yhteisöjen puitteissa eikä irrallisena ratkaisuna. Komitea muistuttaa niin ikään Älykästä rahoitusta älykkäille rakennuksille -aloitteen tärkeästä roolista rahoitusmekanismien tarjoamisessa tätä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

36.

| 37. | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli kestäväpohjaista asuntopolitiikkaa toteutettaessa ja että ne vaikuttavat merkittävästi siihen, että EU:n poliittiset tavoitteet voidaan saavuttaa käytännössä. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa tarjoamaan kannustimia, joilla tähdätään mahdollisimman suureen energiatehokkuuteen uusissa rakennuksissa ja peruskorjauksissa passiivitalostandardia noudattavien standardien mukaisesti yhdistettynä tarvittaessa älykkään teknologian käyttöön. |
| --- | --- |

38.

| 39. | muistuttaa AK:n tukevan kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia, jotka perustuvat multimodaalisuuteen ja vähäpäästöisen tai päästöttömän kaupunkiseutuliikenteen ja -logistiikan koordinoituun käyttöön, ja korostaa rautatie- ja vesiliikenteen johtavaa roolia päästöjen vähentämisessä. |
| --- | --- |

39.

| 40. | muistuttaa, että kaupunkiliikenteen ala on muovautumassa ja käy parhaillaan läpi ajatusmallin muutosta ja että yhtäaikaisia siirtymiä tapahtuu sekä energian käytössä (sähköistyminen, vaihtoehtoiset polttoaineet) ja teknologioissa (ITS) että käyttäytymismalleissa (jakamistalous, aktiivisen liikkumisen painottaminen). Muutokset vaikuttavat niin matkustaja- ja tavaraliikenteeseen kuin työmatkoihin ja vapaa-ajan matkoihin. Ajatusmallin muutosta voidaan ohjata kohti sellaisten älykkäisiin kaupunkeihin liittyvien tavoitteiden saavuttamista kuin paikallisten innovaatiomarkkinoiden piristäminen, parhaiden saatavilla olevien teknologioiden yleinen käyttöönotto ja tietoon perustuva päätöksenteko. |
| --- | --- |

40.

| 41. | katsoo myös, että älykkään liikkuvuuden teknologiat voivat auttaa löytämään kestäviä liikenneratkaisuja harvaan asutuilla alueilla, maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla sekä edistämään aktiivista liikkuvuusmallia, joka voi parantaa kansalaisten terveyttä. |
| --- | --- |

41.

Uusien mahdollisuuksien luominen älykkäille yhteisöille innovatiivisten ratkaisujen rahoittamiseksi ja nopeuttamiseksi

| 42. | muistuttaa, että syrjäisimmät ja muut saarialueet, joita pidetään myös ”elävinä laboratorioina”, sopivat ihanteellisesti vaihtoehtoisten teknologioiden, energiamuotojen ja menettelyjen kokeiluun. Eristyneisyys, etäisyys keskisestä Euroopasta, suuri biologinen monimuotoisuus, meren läheisyys ja pääsy merelle, äärimmäiset (ilmakehään liittyvät ja geologiset) ympäristöilmiöt ja geotermisen energian saatavuus eivät ole niinkään rajoitteita kehitettäessä ratkaisuja kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamiseksi vaan ennemminkin maantieteellisiä etuja, jotka tarjoavat mahdollisuuden testata prototyyppejä valvotuissa mutta äärimmäisen vaikeissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

42.

| 43. | painottaa sellaisten paikallisten vyöhykkeiden potentiaalia, joissa voidaan testata joustavia ja innovatiivisia sääntelyvälineitä tai sääntelyn vaihtoehtoja tosielämän kaupunkiympäristössä ja jotka voivat mahdollistaa kestäväpohjaisten innovaatioiden tutkimisen ja käyttöönoton (esimerkiksi asuntoalalla). Kaupunki ”oppimisjärjestelmänä” helpottaa sosiaalista oppimista ja mahdollistaa yhteistyön, joka voi vähentää sosiaalisia riskejä. |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että hajauttaminen verotuksen alalla on tärkeää, jotta voidaan helpottaa alueellisten ja (suur)kaupunkiympäristön verotuksellisten ilmastotoimenpiteiden parempaa sopeuttamista paikallisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että on tärkeää tarjota paikallisyhteisöille välineitä ja parantaa niiden valmiuksia, jotta ne voivat kehittyä älykkäiksi yhteisöiksi, sekä kuroa umpeen digitaalinen kuilu ja varmistaa, ettei yksikään kansalainen eikä mikään alue jää jälkeen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | muistuttaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ratkaisevasta merkityksestä älykkäiden kaupunkien ja yhteisöjen toteuttamisessa ja kehottaa Euroopan komissiota ponnistelemaan enemmän luodakseen suurille ja pienille paikallisyhteisöille edellytykset soveltaa tätä välinettä. |
| --- | --- |

46.

| 47. | muistuttaa älykkäiden yhteisöjen roolista älykkään ja osallistavan energiakäänteen edistäjinä ja kehottaa Euroopan komissiota tukemaan edelleen älykkäiden kaupunkien ja yhteisöjen toimia kohdennettujen ja helposti saatavilla olevien rahoitusvälineiden avulla. |
| --- | --- |

47.

| 48. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission päätökseen nimetä ilmastoneutraalit ja älykkäät kaupungit yhdeksi tutkimuksen painopistealueeksi uudessa Horisontti Eurooppa –puiteohjelmassa |
| --- | --- |

48.

| 49. | vaatii kokonaisvaltaista EU:n ilmastopolitiikkaa, joka nojaa systeemiseen ja yhdennettyyn toimintatapaan. Komitea toteaa, että EU:n ja kansalliset toimintapolitiikat ovat monissa tapauksissa sektoreittain ja luokittain pilkkoutuneita ja jakautuvat kaupunki- ja maaseutupolitiikkaan. |
| --- | --- |

49.

Bryssel 9. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR-2018-05877-00-01-AC-TRA (EUVL C 404, 29.11.2019, s. 53).

1

(2)  COR-2019-00239-00-00-AC-TRA (EUVL C 404, 29.11.2019, s. 16).

2

(3)  COR-2019-00965-00-01-PAC-TRA. (katso tämän virallisen lehden sivu 27)

3

(4)  COR-2019-00965-00-01-PAC-TRA.

4

(5)  COR-2019-00965-00-01-PAC-TRA.

5

(6)  EUVL C 86, 7.3.2019, s. 36.

6

---

| 5.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 39/83 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 39/83

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Digitaalinen Eurooppa kaikille: älykkäiden ja osallistavien ratkaisujen toteuttaminen paikallistasolla”

(2020/C 39/18)

| Esittelijä | : | Anne KARJALAINEN (FI, PES), Keravan kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Anne KARJALAINEN (FI, PES), Keravan kaupunginvaltuuston jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto

| 1. | valmistelee Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion Suomen pyynnöstä hyvin perusteltuja ehdotuksia siitä, miten paikalliset ja alueelliset yhteisöt voivat kehittää ja toteuttaa älykkäitä ja osallistavia digitaalisia ratkaisuja jokaiselle kansalaiselle riippumatta siitä, missä päin Euroopan unionia he asuvat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | on huomioinut Euroopan alueiden komitean puheenjohtajan ja ensimmäisen varapuheenjohtajan ”Digitaalinen Eurooppa kaikille” -strategia-asiakirjassa (1) esittämät ehdotukset sisällytettäviksi seuraavan Euroopan komission strategiseen ohjelmaan digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämiseksi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | toivoo ehdotusten vaikuttavan Euroopan komission Digitaalinen Eurooppa -työohjelman strategisiin suuntauksiin, jotka määrittelevät ohjelman kattamien työohjelmien ja konkreettisten rahoitushakujen sisältöjä vuosina 2021–2022. Komitea pyrkii myötävaikuttamaan Digitaalinen Eurooppa -ohjelman investointipainopisteisiin: suurteholaskenta, tekoäly, kyberturvallisuus, edistyneet digitaaliset taidot sekä digitaalisten teknologioiden mahdollisimman laajan käyttöönoton tukeminen yhteiskunnan eri osa-alueilla. |
| --- | --- |

3.

Tarttuminen yhteiskunnallisiin haasteisiin digitaalisten ratkaisujen keinoin

| 4. | on huolissaan siitä, että tulevan komission poliittisen asialistan painopistealueet korostavat tarvetta edistää rajat ylittävää tekniikkaa, kuten tekoälyä ja alustatalouden puitteita, mutta eivät painota tarpeeksi vahvasti osallistavia digitaalisia sisämarkkinoita. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että digitaalisten sisämarkkinoiden kestävä menestys edellyttää, että kaikki kansalaiset pystyvät hyötymään siitä koko Euroopan unionin alueella. |
| --- | --- |

5.

| 6. | tukee Euroopan komission ehdotusta vahvasta Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, jonka on kuitenkin ulotuttava – ohjelman nojalla rahoitetun alueellisen digitaalisen innovaatiokeskuksen verkoston kautta – koko Euroopan unionin alueelle, jotta kaikilla olisi kohtuullinen mahdollisuus hyötyä tiedonvaihdosta, vertaisoppimisesta ja alueiden välisten kumppanuuksien kehittämisestä. |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että pääsy mukaan digitaaliseen talouteen ja aktiivinen osallistuminen siihen ovat avainasemassa menestyksekkään paikallisen ja alueellisen kehityksen kannalta tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että termi ”digitaalinen yhteenkuuluvuus” on tärkeä lisäulottuvuus EU:n perustamissopimuksessa määritellylle perinteiselle taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden käsitteelle. AK ehdottaakin avointa keskustelua digitalisaation tulevasta roolista ”yhteenkuuluvuuden” edistämiseksi Euroopan unionissa. Tavoitteena olisi vastata yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten väestörakenteen haasteisiin, ilmastonmuutokseen ja muuttuvaan työympäristöön, jättämättä ketään ja yhtäkään aluetta jälkeen muista ja edistäen samalla yrittäjyyttä. |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti komission käyttämään ilmiöpohjaiseen toimintatapaan, jolla pyritään valjastamaan tutkimus ja innovointi etsittäessä ratkaisuja maailmanlaajuisiin haasteisiin. Digitaaliteknologia on keskeinen tekijä EU:n jäsenvaltioiden pyrkiessä ratkaisemaan merkittäviä yhteiskunnallisia haasteita, joita paikallis- ja alueviranomaiset kohtaavat kaikkialla EU:ssa esimerkiksi ilmastonmuutoksen, väestörakenteen muutoksen ja työmarkkinamuutosten kaltaisilla aloilla. |
| --- | --- |

9.

| 10. | painottaa erityisesti olemassa olevan ja kehitteillä olevan teknologian potentiaalia julkisella sektorilla, jotta voidaan vähentää hallinnollista rasitusta ja tuhlausta, nopeuttaa tehokkuushyötyjen kertymistä ja tarjota uusia ratkaisuja yhteiskunnallisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

10.

| 11. | tukee visiota Euroopasta, missä digitaaliteknologia, innovointi ja tekoäly voivat tarjota kaikille Euroopan kansalaisille kilpailukykyisiä työpaikkoja, parempaa terveyttä ja elämänlaatua, parempia julkisia palveluja ja pääsyn kansainvälisiin tietovirtoihin. |
| --- | --- |

11.

| 12. | peräänkuuluttaa vahvaa eurooppalaista yhteistyötä kaikkien hallintotasojen välillä EU:ssa, jotta kaupungeissa ja yhteisöissä voitaisiin hyödyntää kansalaislähtöistä digitalisaatiota entistä paremmin, parantaen ja laajentaen sitä entisestään. |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että EU:n politiikan kannalta on olennaista investoida innovatiivisten ekosysteemien luomiseen ja tehostaa innovointia keskeisillä teknologian aloilla, kuten tekoäly, esineiden internet ja 5G paikallisella ja alueellisella tasolla kaikkialla EU:ssa, ja pitää asianomaisten EU:n rahastojen mukaisia alueellisia älykkään erikoistumisen strategioita keskeisenä mahdollisuutena tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää tärkeänä, että alueilla olisi mahdollisuus arvioida nykyisten keskittymien tilanne suhteessa digitaali-innovaatiokeskittymille asetettaviin kriteereihin ja niiden tuleviin tehtäviin. Jotta pk-yritykset ja kunnat todella hyötyvät keskittymien osaamisesta, tulisi keskittymien ja niiden verkoston toimia tehokkaasti sekä pohjautua korkeatasoiseen asiantuntemukseen ja palveluun. Tavoitteen onnistumisen kannalta on tärkeää keskittymien alueellinen ja teemallinen kattavuus sekä yhteistyö alueen korkeakoulujen ja muiden oppilaitosten sekä alueellisten ekosysteemien kanssa. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että digitaali-innovaatiokeskittymien verkostoa olisi edistettävä kaikkialla EU:ssa, jotta voidaan varmistaa, että kullakin NUTS 2 -tason alueella on yksi mainitunlainen keskittymä, joka on perustettu Digitaalinen Eurooppa -ohjelman tuella. |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että Euroopan vahvuus olisi kyetä tunnistamaan ja sovittamaan yhteen tekoälyn mahdollisuudet ja eettisyys. Euroopan arvopohja antaa hyvät mahdollisuudet demokratian ja ihmisoikeuksien sovittamiseen yhteen tekoälyn kanssa. Tekoälylle tarvitaan eettiset ohjeet ja juridiset reunaehdot. |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisten olisi osallistuttava laaja-alaiseen yhteistyöhön julkishallintojen yhteentoimivuuden ja julkisten palvelujen tuottamisen parantamiseksi. Rajatylittävien infrastruktuurien, yhteentoimivuuden ja yhteisten standardien kehittäminen muodostaa yhden niistä Digitaalinen Eurooppa -ohjelman elementeistä, joilla voidaan tuottaa aitoa eurooppalaista lisäarvoa. Laajojen eurooppalaisten, kansallisten ja alueellisten infrastruktuurien yhteenliittämistä olisi jatkettava. Tässä tarkoituksessa komitea kehottaa jatkamaan ISA2-ohjelmaa (yhteentoimivuusratkaisut eurooppalaisille julkishallinnoille) vuoden 2020 jälkeen. |
| --- | --- |

17.

Paikallis- ja alueviranomaisten vaikutusvallan kehittäminen

| 18. | muistuttaa, että kaupunkien ja alueiden – kaikkialla Euroopassa ja kaiken kokoisten – on oltava osa eurooppalaista digitaalimuutosta. Alueiden ja kuntien on tehtävä hallinnollista uudelleenarviointia, teknistä infrastruktuuria, palveluja ja tietopolitiikkaa koskevia päätöksiä. Digitaalinen Eurooppa -ohjelman tulee kohdistaa pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen alakohtaisia koulutusohjelmia alue- ja paikallishallinnon työntekijöille. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kannattaa Eurocities-järjestön aloitetta antaa otsikolla ”Collaborate, Empower, Sustain” julkilausuma, joka koskee voimien yhdistämistä, jotta voidaan edistää digitalisaatiokehitystä Euroopan kaupungeissa ja yhteisöissä, millä pyritään vaalimaan vahvaa eurooppalaista yhteistyötä kaikkien hallintotasojen välillä EU:ssa, jotta kaupungeissa ja yhteisöissä voitaisiin hyödyntää kansalaislähtöistä digitalisaatiota entistä paremmin, vahvistaen ja laajentaen sitä entisestään. |
| --- | --- |

19.

| 20. | jakaa Eurocities-järjestön käsityksen siitä, että kaupungit ja yhteisöt ovat oivallisin tapa testata digitaalisia ratkaisuja, jotta pystytään varmistamaan sidosryhmien koordinoitu osallistuminen ja aktiivinen kansalaisten osallistaminen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia edistämään kaikkien hallintotasojen ja teollisuuden, työnantajien ja ammattijärjestöjen välistä vuoropuhelua työoloista ja -ehdoista sekä työntekijöiden oikeuksista yhä digitaalisemmaksi muuttuvassa työympäristössä ja tarkastelemaan uudelleen EU:n jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa siten, että se vastaa uusimpia teknologian aiheuttamia haasteita. |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että luonnonvarojen riittävyys ja hiilijalanjäljen pienentäminen ovat oleellisia tekijöitä kestävän kehityksen kannalta. Kestävää kehitystä on mahdollista vauhdittaa digitalisaation avulla ja ottamalla käyttöön älykkäitä ratkaisuja yritystoiminnassa, päivittäisessä elämässä ja julkisissa palveluissa, erityisesti liikenteen ja energiatehokkuuden saralla. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa alue- ja paikallistason toimijoita käyttämään mahdollisimman paljon avoimen lähdekoodin lisenssejä. Paikallishallinnon omiin tarpeisiin teettämät ohjelmistot ja ohjelmistokomponentit tulisi lähtökohtaisesti tuottaa sellaisen ohjelmistolisenssin alaisuudessa, että tilaajalla on oikeus halunsa ja tarpeidensa mukaan muokata, kehittää ja jakaa tuotetta joko itse tai siten, että tekijänä on kolmas taho. Tämä kannustaa ekosysteemien todellista syntymistä ja avointa, tietoon perustuvaa kilpailua. Lisäksi avoimen lähdekoodin projekteissa maksetut korvaukset menevät valtaosin alue- ja paikallistoimijoille eivätkä EU:n ulkopuolelle. Uudelleen käytettäviksi soveltuvilla ratkaisuilla lisätään luottamusta ja varmistetaan avoimuus, mikä mahdollistaa kansalaisten hyväksynnän. |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että yhteentoimivien julkisten palvelujen yhteydessä julkishallinnon käsittelemät digitaaliset tiedot voidaan laatia avointen eritelmien ja standardien mukaisesti ja asettaa saataville käyttöä ja uudelleenkäyttöä varten avoimena datana, ellei sovelleta erityisiä rajoituksia (esim. henkilötietojen suoja, luottamuksellisuus tai teollis- ja tekijänoikeudet) (2). Komitea on tähän liittyen samaa mieltä tarpeesta huolehtia ”siitä, että avoimen lähdekoodin ohjelmistoilla on tasapuoliset toimintaedellytykset”, ja harkita ”avoimen lähdekoodin ohjelmistojen käyttöä aktiivisesti ja oikeudenmukaisesti, ottaen huomioon ratkaisun omistajuuden kokonaiskustannukset,” (3) ja asettaa samalla etusijalle avoimet eritelmät. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kannattaa viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosaston vuoden 2019 digitaalistrategian yhteydessä tekemää ehdotusta ”paikallistason DESI-indeksistä” täydentämään jo olemassa olevaa digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksiä (Digital Economy and Society Index, DESI), joka tuotetaan vuosittain jäsenvaltiotasolla. Komitea suosittaa tiivistä yhteistyötä viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosaston, Euroopan alueiden komitean, Euroopan aluekehittämisen seurantaverkoston ESPONin sekä muiden aloitteiden ja elinten välillä mainitunlaisen indeksin kehittämiseksi, minkä jälkeen viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto laatii kyseisen indeksin vuosittain jäsenvaltiokohtaisen DESI-indeksin rinnalle. |
| --- | --- |

25.

| 26. | pitää paikallistason DESI-indeksiä tärkeänä välineenä, jolla voidaan arvioida EU:n tulevien toimintapolitiikkojen alueellisia ja paikallisia vaikutuksia ja antaa ohjausta, jotta voidaan edistää entistä vahvempaa digitaalista osallisuutta ja määrittää digitaalisen eriarvoisuuden erityiset haasteet. AK korostaa, että paikallistason DESI-indeksi olisi hyödyllinen myös Euroopan kunnille ja alueille, jotta ne havaitsisivat yhteiset haasteet ja tuloksekkaat käytännöt ja edistäisivät vertaisoppimista ja yhteistyötä kuntien ja alueiden välillä. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ehdottaa WiFi4EU-aloitteesta saatujen myönteisten kokemusten perusteella, että olisi kehitettävä samantapaisia helppokäyttöisiä aloitteita, joista edunsaajille aiheutuva hallinnollinen rasitus on vähäinen. Paikallisella tasolla voitaisiin ottaa käyttöön vastaava digitaalisten tarkastusten tukijärjestelmä, jossa osallistuvat paikallisyhteisöt saavat tukipaketin, jonka turvin voidaan alustavasti arvioida digitaalisten palvelujen saatavuutta ja laatua yhteisössä, ja jotta arvioinnin tuottamia tuloksia voitaisiin sitten hyödyntää tietoon perustuvan keskustelun käymisessä paikallisvaltuustossa ja paikallisten asukkaiden kanssa. Näitä tarkastuskertomuksia olisi käytettävä myös opastukseksi yhteyden muodostamiseen muiden EU:n paikallisyhteisöjen vastaavanlaisiin aloitteisiin ja tarvittaessa EU:n lisätuen hankkimiseksi. |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että digitalisaation on perustuttava kestäväpohjaiseen, kilpailukykyiseen ja ihmislähtöiseen datavetoiseen talouteen EU:ssa ja että sen on nojauduttava tietojen laatuun ja siinä on kunnioitettava yksilön oikeuksia ja yksityisyyttä. EU:n tulee kehittää kokonaisvaltainen toimintatapa ja luoda puitteet tiedonhallinnalle – tarkastellen tietoa julkisena hyödykkeenä sekä demokratian ja paikallisen kehityksen lähteenä – ja ohjata dataa koskevia periaatteita epäjohdonmukaisuuteen ja hajanaisuuteen puuttumiseksi. |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa vahvistamaan henkilötietojen suojaa ja käsittelemään erityisesti tietosuoja-asetuksen soveltamista yleistä etua koskevilla aloilla sekä korostaa tarvetta antaa eurooppalainen määritelmä aluetason yleistä etua koskevalle tiedolle. |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että on tärkeää tarkastella kysymystä, joka liittyy tietoon itsessään, tiedon rooliin tekoälyn yhteydessä sekä paikallis- ja alueviranomaisten tapaan käsitellä tietoja. Komitea voisi tukea tätä helpottamalla parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja pohtimalla syvemmin, miten paikallis- ja aluehallinnot käsittelevät henkilötietoja ja julkisen sektorin tietoja. AK korostaa myös avoimen datan roolia digitaalisten innovaatioiden levittämisessä alueille, demokraattisena vastapuolena sekä kansalaisten osallistumisen elvyttämisessä. Samalla AK kehottaa pohtimaan vakavasti datan liikkuvuuden periaatteita, kun otetaan huomioon yleistä etua koskevien tietojen suojeluun ja datasuvereniteettiin liittyvät haasteet suhteessa digitaalialan jätteihin. |
| --- | --- |

30.

Huomio kansalaisiin

| 31. | kehottaa kaikkia hallinnon tasoja työskentelemään kansalaisten osallistumisen ja heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämiseksi digitalisaation yhteydessä ja antaakseen heille mahdollisuuden osallistua uusien digitaalisten ratkaisujen yhdessä luomiseen, jotta pystytään vastaamaan erilaisiin kansalaisten tarpeisiin erityisesti älykkäämpien kaupunkien ja yhteisöhankkeiden yhteydessä. Teknologialähtöisen tuotekehityksen sijaan huomiota tulisi kiinnittää ihmislähtöisten menetelmien, palvelujen ja tuotteiden kehittämiseen, mukaan lukien käyttäjäkeskeinen suunnittelu, eri toimijoiden yhteinen kehitystyö ja nopea pilotointi. |
| --- | --- |

31.

| 32. | painottaa, että digitalisaatiossa on kyse luottamuksesta, jota ilman ei pystytä kehittämään julkisia sähköisiä palveluja tai tarjoamaan kuluttajille tarpeellista suojaa. |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa tarvetta kehittää paikallistasolla julkishallinnon valmiuksia, jotta pystytään vastaamaan digitaalisiin haasteisiin ja lisäämään paikallisviranomaisten itsemääräämisoikeutta suhteessa digitaalialan jätteihin. Julkisten ja kansalaisyhteiskunnan alustojen luominen paikallistasolla muun muassa digitaalialan koulutuksen tarjoamista varten on askel oikeaan suuntaan. |
| --- | --- |

33.

| 34. | huomauttaa, että vaikka digitaaliteknologia avaa kansalaisille uusia mahdollisuuksia pitää yhteyttä ja levittää tietoa, se on tuonut mukanaan myös uusia riskejä. Näihin lukeutuvat kyberhyökkäykset ja petokset, tietovarkaudet, kansalaisvapauksiin ja julkisiin toimiin kohdistuvat uhat etenkin paikallistasolla ja yritykset horjuttaa demokratioitamme. On ratkaisevan tärkeää investoida kyberturvallisuuteen, sillä luottamus ja tietoisuus muodostavat perustan rakennettaessa digitaalista Eurooppaa kaikille. |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa tekoälyn lukutaidon tärkeyttä, jotta kansalaisilla on mahdollisuus osallistua tekoälyyn liittyvään yhteiskunnalliseen keskusteluun ja arvioida esitettyjä väitteitä kriittisesti. |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa kuluttajansuojan merkitystä digitaalisten palveluiden osalta. Voimassa olevien sääntöjen noudattamisen valvonta ja niiden tuntemus voivat parantaa kansalaisten oikeussuojan toteutumista ja lisätä heidän luottamustaan sähköisen kaupankäynnin alaan. Esimerkiksi suunnitteilla olevan digitaalisia palveluja koskevan lainsäädännön (Digital Services Act) tulee tuoda helpotusta tilanteeseen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | muistuttaa, että vuonna 2017 EU:n väestöstä 43 prosentilla ei ollut riittävästi digitaalisia taitoja (4) ja vain joka viides yrityksistä ilmoitti tarjonneensa tieto- ja viestintätekniikan koulutusta henkilökunnallensa (5). Alueiden komitea korostaa, että paikallisten ja alueellisten toimijoiden tulisi varmistaa, että digitaalisia taitoja kehitetään systemaattisesti kaikilla kouluasteilla varhaiskasvatuksesta aina ammatilliseen tai tieteelliseen tutkintoon johtavaan koulutukseen sekä olennaisena osana elinikäistä oppimista hyödyntämällä European Digital Competence Framework for Citizens (DigComp) -viitekehystä ja muita vastaavia digitaalisen osaamisen viitekehyksiä. Komitea korostaa, että digitaalisella koulutuksella on kehitettävä myös kriittistä ajattelua, jotta digitaaliteknologian käyttäjät pystyvät käyttämään sisältöä aktiivisemmin ja suhtautumaan järkevästi digitaaliteknologian sosiaalisiin käyttötarkoituksiin. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa jakamaan hyviä käytänteitä digitaalisten taitojen kehittämiseksi formaalin koulutuksen ulkopuolella erityisesti haavoittuvien väestöryhmien osalta mm. hyödyntämällä entistä paremmin digitaalisia taitoja edistäviä aloitteita, kuten Euroopan koodiviikkoa, Safer Internet Day -aloitetta, National Digital Skills and Jobs Coalition -aloitetta ja Europass CV -välinettä. |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että digitalisaatio muuttaa työtapoja, työn sisältöä ja ammatteja sekä väistämättä tekee joistakin työpaikoista tarpeettomia, mikä edellyttää julkiselta sektorilta ja yrityksiltä kykyä uudistua ja uudelleenkouluttaa työvoimaa. Tarvitaan erilaisia toimenpiteitä ja mekanismeja, joilla työelämässä olevien ihmisten osaamista voidaan parantaa jatkuvasti. |
| --- | --- |

39.

| 40. | painottaa, että tavoitettavien julkisten verkkopalveluiden ja mobiilisovellusten on oltava sellaisia, että niitä voivat käyttää kaikenlaiset käyttäjät kaikissa tilanteissa myös erilaisista vammoista tai toimintarajoitteista huolimatta. Saavutettavuutta koskeva direktiivi on pantava täytäntöön viipymättä. |
| --- | --- |

40.

| 41. | muistuttaa, että digitalisaatio parantaa julkisten palvelujen saatavuutta niille, jotka voivat ja haluavat käyttää internetiä. Samalla digitalisaatio voi osoittautua haasteelliseksi niille, jotka tarvitsevat digitaalisia palveluja eniten, mikä lisää digitaalisen eriarvoisuuden riskiä. Paikallisviranomaisten olisi näin ollen seurattava digitaalisen eriarvoisuuden kehitystä ja etsittävä keinoja digitaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. |
| --- | --- |

41.

| 42. | edellyttää, että sukupuolinäkökulma sisällytetään kaikkiin digitaalialan toimenpiteisiin. Komitea toivottaa tervetulleeksi Digital4Her-julistuksen tyyppiset aloitteet, joilla edistetään naisten sijoittumista teknologia-aloille. |
| --- | --- |

42.

Infrastruktuuri

| 43. | korostaa, että jokaisella unionin kansalaisella on oikeus liitettävyyteen, joka mahdollistaa heidän osallistumisensa digitaaliseen yhteiskuntaan ja tarjoaa pääsyn hyödyntämään digitaalisia palveluita. Juurrutettu ja kaikkialle ulottuva digitaalinen infrastruktuuri antaa kaikille mahdollisuuden hyötyä digitaalisesta aikakaudesta, sijainnistaan riippumatta. EU:n politiikalla olisi tulevaisuudessa pyrittävä alentamaan laajakaistaverkkojen käyttöönottoon ja käyttöön liittyviä kustannuksia paikallisyhteisöjen alueilla niiden koosta ja asukastiheydestä riippumatta. |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa digitaalisen infrastruktuurin käyttöönoton vaikeutta syrjäisimmillä alueilla niiden rajoitteista ja etäisyydestä Manner-Eurooppaan johtuen. Komitea painottaakin, että on varmistettava, että näillä alueilla on Euroopan muiden alueiden tavoin, syrjäiset alueet mukaan luettuina, täysi oikeus liitettävyyteen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | painottaa, että digitaaliset palvelut ja sähköinen asiointi edellyttävät nopeita ja häiriöttömiä laajakaistayhteyksiä, joiden tulisi olla saatavilla myös alueilla, missä senhetkiset kaupalliset edellytykset eivät tue yhteyksien rakentamista. Kuituverkkojen rakentamisessa tulee suosia ns. Open Access -mallia, jossa verkon omistaja, esimerkiksi seudullinen osuuskunta, päästää kaikki halukkaat operaattorit tarjoamaan palveluitaan loppukäyttäjille. Olemassa olevat optiset kuituverkot tulisi avata kilpailulle. |
| --- | --- |

45.

| 46. | pitää myönteisenä Digitaalinen Eurooppa -ohjelman investointeja kehittyneeseen suuren kapasiteetin digitaaliseen infrastruktuuriin, kuten 5G-verkkoihin, joita tarvitaan digitaalisten palveluiden ja teknologioiden käyttöönoton mahdollistamiseksi kaikkialla Euroopassa. Komitea katsoo, että laajakaistalla on tässä yhteydessä ratkaiseva rooli innovatiivisten ja kilpailukykyisten digitaalipalvelujen kehittämisessä edellyttäen, että 5G:n nopea standardointi voi varmistaa televiestintäverkkojen yhteentoimivuuden. |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että Euroopassa tarvitaan luotettavia nopeita datayhteyksiä, jotta voidaan paitsi tukea digitaalisia palveluja ja datavetoista taloutta myös hyödyntää kehittyneiden teknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia kaikilta osin automaation ja älykkään maatalouden kaltaisilla aloilla. Älykkäiden ja yhteentoimivien järjestelmien ja palvelujen viestintäteknologian alalla olisi tuettava teknologianeutraaliuden periaatteita. |
| --- | --- |

47.

Rahoitus ja synergia EU:n muiden toimintapolitiikkojen kanssa

| 48. | odottaa, että uudessa Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa varataan riittävästi varoja osaamiseen, suurteholaskentaan, innovointikeskittymiin ja tekoälyteknologian omaksumisen vauhdittamiseen. |
| --- | --- |

48.

| 49. | ehdottaa, että Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa toteutetaan sellaisten laajojen alueellisten digitaali-innovointikeskittymäverkostojen kautta, joita rahoitetaan ohjelmasta ja jotka sisällytetään voimakkaan alueellisiin digitaalistrategioihin, jotka tavoittavat kaikki yhteiskunnan osat (ja joita rahoitetaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmista). |
| --- | --- |

49.

| 50. | pitää tärkeänä, että Digitaalinen Eurooppa -ohjelma ja muut Euroopan digitaalisia toimenpiteitä sisältävät ohjelmat, kuten Horisontti Eurooppa, Verkkojen Eurooppa ja ESR+, muodostavat mahdollisimman selkeän ja toisiaan täydentävän kokonaisuuden samalla välttäen päällekkäisyyksiä ja tavoitellen synergioita. |
| --- | --- |

50.

Bryssel 9. lokakuuta 2019.

Euroopan alueiden komitean

puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR-2019-03082-00-00-TCD-TRA.

1

(2)  New European Interoperability Framework – Promoting seamless services and data flows for European public administrations (https://ec.europa.eu/isa2/sites/isa/files/eif_brochure_final.pdf).

2

(3)  Mt.

3

(4)  DESI 2019.

4

(5)  Enterprises providing training to their personnel to develop their ICT skills, 2017.

5

---